ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 181, 2015-12-01 10:00

יצחק וקנין: בוקר טוב ידידי וחברי מיקי לוי.

מיקי לוי: אנחנו מאלה המקפידים להגיע לעבוד.

מיקי לוי: לא לעבודה אלא לעבוד.

יצחק וקנין: היום יום שלישי, י"ט בכסלו התשע"ו, ה-1 בדצמבר 2015 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

יצחק וקנין: על סדר היום תקנות המקרקעין (אגרות) (תיקון), התשע"ד-2014 - התאמת התקנות לשירותים שיינתנו באמצעות מערכת המחשוב החדשה.

יצחק וקנין: הסעיף השני הוא תקנות המקרקעין (אגרות) (תיקון), התשע"ה-2015 - עיון מקוון במסמכי תיק רישום בית משותף.

יצחק וקנין: אני מבין שמשרד המשפטים צריך להציג לנו את הנושא.

<נועה סרברו: בוקר טוב.

<נועה סרברו: נמצאת אתנו גם סגנית מנהלת האגף.

מיקי לוי: לא נראה לי שיש כאן היום הרבה בעלי עניין.

<נועה סרברו: אנחנו מודים לוועדה שבאמת מצאה פנאי לדון בתקנות האלה בסמוך לאחר הדיונים האינטנסיביים בתקציב ובחוק ההסדרים.

<נועה סרברו: כידוע התקנות האלה, האישור שלהן מתעכב זמן רב.

<נועה סרברו: הן הובאו בכנסת הקודמת לוועדת הכספים לפני כמעט שנה וחצי והתעכבו בגלל ענייני סדרי יום, מע"מ אפס, תקציב וכולי.

<נועה סרברו: בינתיים המציאות בשטח המשיכה לעבוד ומה שקורה זה שהתקנות האלה בעצם נועדו להתאים את האגרות למערכת מחשוב חדשה שנפרסה בלשכות הרישום שנועדה לשדרג את השירותים, לטייב ולשפר את השירות לציבור.

<נועה סרברו: בינתיים המערכת הזאת כבר נפרסה בהדרגה בלשכות הרישום ואנחנו הוספנו התאמות בהוראת התחילה, בהוראת השעה, כדי לגשר על הפער שנוצר בינתיים בין המצב בפועל בו הלשכות כבר פעלו עם המערכת החדשה לבין התיקון שבינתיים התעכב.

<נועה סרברו: התיקונים כוללים גם אפשרות חדשה לקבל נסח רישום מאושר ורשמי דרך המחשב באמצעות האינטרנט.

<נועה סרברו: התיקון הנוסף הוא עיון מקוון ונוח במסמכים של תיק רישום בית משותף, שזה צו רישום בית משותף.

<שלומית ארליך: אולי תקריאי את התקנות ותסבירי כל דבר.

<נועה סרברו: בסדר.

<נועה סרברו: נלך לפי הסדר.

<נועה סרברו: בתוקף סמכותי לפי סעיף 149 לחוק המקרקעין, התשכ"ט-1969, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי סעיף 1(ב) לחוק יסוד: משק המדינה, אני מתקינה תקנות אלה: תיקון התוספת בפרט 6 לתוספת לתקנות המקרקעין (אגרות) התשל"ה-1974 (להלן – התקנות העיקריות), בפרט משנה (א), בסופו יבוא: "(3) ביטול חכירה לדורות והקניית בעלות לחוכר כאמור על פי תקנה 63 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום) התשע"ב-2011 – פטור מאגרה".

מיקי לוי: מה זה ביטול חכירה לדורות?

<נועה סרברו: מדובר על הוראה.

<נועה סרברו: אני אציין שהפטור הזה היה קיים כבר בעבר בתקנות הניהול והרישום משנת 1969 שהוחלפו בתקנות חדשות ב-2011.

<נועה סרברו: מאחר שמדובר בהוראה על פטור מאגרה, מתאים יותר שהיא תופיע בתקנות אגרות ולא בתקנות שעניינן סדרי ניהול ורישום ולכן היא לא הועתקה בתקנות של ניהול ורישום חדשות אלא לכאן.

<נועה סרברו: המשמעות של ההוראה הזאת, עת רושמים בית משותף, עד הרישום אי אפשר לרשום בעלות קונקרטית בדירה ואז בעצם יש פרקטיקה שנרשמת חכירה לדורות.

<נועה סרברו: אם בעת רישום בית משותף שאפשר כבר לרשום בעלות ספציפית על דירה מבטלים את החכירה לדורות ורושמים את הבעלות במקומה והמפקח בעצם מוצא שזאת הסיבה היחידה להחלפת הרישום ולא איזשהו שינוי בעלות או משהו כזה, אז לא תיגבה אגרה בגין העדכון הזה.

<שלומית ארליך: מה קרה בתקופה הזאת מאז נמחקו מהתקנות הישנות ועד עכשיו?

<שלומית ארליך: זה היה פטור?

<ניצה חיה פויכטונגר: גם קודם.

<שלומית ארליך: אבל מחקתם את זה מהתקנות הקודמות.

<שלומית ארליך: זאת אומרת, הייתה איזושהי תקופה שבה מהרגע שזה נמחק מהתקנות הקודמות ועד שזה מובא עכשיו, גביתם בעד זה או לא גביתם?

<ניצה חיה פויכטונגר: לא גבינו.

<שלומית ארליך: מבחינת התחילה, התחילה לא מתייחסת לזה.

<שלומית ארליך: מבחינת התחילה זה ייכנס לתוקף ממועד הפרסום.

<שלומית ארליך: כך אנחנו רוצים שזה יהיה?

<ניצה חיה פויכטונגר: נכון.

<נועה סרברו: בפרט 7 בתוספת לתקנות העיקריות - במקום פרט משנה (א) יבוא: בשקלים חדשים "(א) בעד העתק מאושר או נסח מאושר מרישום כל נכס או זכות או מסמך הקשור בו - 74".

יצחק וקנין: כמה זה היה לפני כן?

<נועה סרברו: במערכת המחשוב הקודמת, היא הייתה סופרת דפים והייתה חלוקה.

<נועה סרברו: עד עשרים דפים ראשונים היה תשלום של 72 שקלים ומהדף ה-21 תשלום של 72 שקלים נוספים.

<נועה סרברו: במערכת החדשה לא משנה מספר הדפים.

<נועה סרברו: יש תשלום אחד בלבד של 74 שקלים ולא משנה בכמה דפים מדובר.

מיקי לוי: מה הממוצע של מספר הדפים?

מיקי לוי: אני שואל כדי לבדוק אם האזרחים נדפקו, סליחה על המילה, או לא.

<ניצה חיה פויכטונגר: הממוצע הוא חמישה דפים לנסח.

מיקי לוי: זה אומר שמה עשינו עכשיו?

מיקי לוי: חמישה דפים, אנחנו מחייבים את האזרחים אוטומטית ב-74 שקלים כאשר לפני כן רק אחרי 21 דפים שילמו את הסכום הזה.

<נועה סרברו: קודם שילמו 72 שקלים עד עשרים דפים ומהעמוד הנוסף מעבר לעשרים הדפים, הסכום היה עוד 72 שקלים.

יצחק וקנין: 74 שקלים אתה משלם גם עבור עמוד אחד, אם הפקת אותו.

<שלומית ארליך: בעצם עכשיו מעלים את המחיר בשני שקלים.

<נועה סרברו: זאת המשמעות.

<שלומית ארליך: מעלים את המחיר בשני שקלים.

מיקי לוי: בסדר.

מיקי לוי: זה שולי לחלוטין.

<נועה סרברו: במקום פרט משנה (א1) יבוא: בשקלים חדשים "(א1) בעד נסח מרוכז של הדירות בבית משותף - 130".

<נועה סרברו: זה תיקון דומה ביחס לנסח של בית משותף.

<נועה סרברו: במערכת הישנה היה תשלום של 126 שקלים לעשרים דפים ראשונים ומהדף ה-21 תשלום נוסף של 126 שקלים.

<שלומית ארליך: כאן ההעלאה היא של ארבעה שקלים.

<נועה סרברו: עבור עשרים הדפים הראשונים והנחה משמעותית מעל עשרים דפים.

<שלומית ארליך: מבחינת התחילה, זה ייכנס לתוקף ביום הפרסום.

<נועה סרברו: זאת התחילה הרגילה.

<נועה סרברו: בשקלים חדשים (א2) בעד כל נסח מאושר מרישום כל נכס או זכות לרבות נסח מרוכז של דירות בית משותף, שהוא מסר אלקטרוני החתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת.

<נועה סרברו: בפרט משנה זה – "מסר אלקטרוני" ו"חתימה אלקטרונית מאובטחת" כהגדרתם בחוק חתימה אלקטרונית, השתס"א-2001 - 15".

<נועה סרברו: זה השירות החדש שהזכרתי קודם שמאפשר לקבל נסח רישום אלקטרוני, רשמי ומאושר שהוא יהיה עדכני ויקבל כראיה לכל דבר ועניין.

יצחק וקנין: אני מבין שכאן עליתם בארבעה שקלים.

יצחק וקנין: הסכום היה 11 שקלים, לא?

<ניצה חיה פויכטונגר: יש הבדל.

<נועה סרברו: זה שירות אחר.

<ניצה חיה פויכטונגר: זה שירות אחר.

<ניצה חיה פויכטונגר: עד היום היו שירותי עיון וזה גם לא היה נסח אלא מידע.

<ניצה חיה פויכטונגר: שירותי צפייה ומידע מפנקסי המקרקעין.

<ניצה חיה פויכטונגר: היום זה נסח חתום אלקטרוני מקוון וכאן יש הנחה משמעותית, במקום 72 שקלים או 73 שקלים בלשכה, אתה משלם 15 שקלים.

יצחק וקנין: זאת אומרת, אתה עושה את זה ישירות באינטרנט.

<ניצה חיה פויכטונגר: נכון.

יצחק וקנין: אתה אפילו לא צריך להגיע למשרד רשם המקרקעין.

<ניצה חיה פויכטונגר: אין צורך להגיע.

<ניצה חיה פויכטונגר: נכון.

<ניצה חיה פויכטונגר: כל עוד זה נשמר בצורה הדיגיטלית שלו, הוא נסח רשמי.

<ניצה חיה פויכטונגר: מי שמדפיס אותו, הנסח אינו נסח רשמי.

יצחק וקנין: לא הבנתי.

<נועה סרברו: הנסח המודפס, זה בעצם מה שדיברנו קודם, העלות שלו 74 שקלים אבל הנסח הדיגיטלי האלקטרוני שהוא זה שאמור להיות הרבה יותר עדכני - - -

יצחק וקנין: אם אני צופה כאן במסך, הצפייה עלתה 11 שקלים.

יצחק וקנין: אם אני מפיק אותו?

<שלומית ארליך: 74 שקלים.

<ניצה חיה פויכטונגר: זה מידע.

<ניצה חיה פויכטונגר: זה ההבדל וזה הבדל מאוד גדול כי אף מוסד ציבורי כמו בנקים בדרך כלל לא הסתמך על זה עד היום וביקש מהאזרח לגשת ללשכת הרישום ולהוציא נסח רשמי בעלות של 74 שקלים.

<ניצה חיה פויכטונגר: כיום אנחנו נותנים – אנחנו גם במגע עם הבנקים ועם מוסדות אחרים – את אותו נסח מקוון ב-15 שקלים בלבד.

<ניצה חיה פויכטונגר: אין צורך להגיע ללשכה.

<שלומית ארליך: אתה אומרת 15 שקלים אבל זה לא מדויק.

יצחק וקנין: זה בקשר לצפייה.

יצחק וקנין: אבל אם אני מפיק אותו?

יצחק וקנין: בכל מקרה אני צריך לשלם את ה-74 שקלים.

יצחק וקנין: נכון?

יצחק וקנין: כך אני מבין.

<נועה סרברו: אני אבהיר שהנסח המקוון הדיגיטלי הוא בעצם קובץ שאתה יכול גם לשלוח אותו באופן אלקטרוני וכל עוד הוא באופן אלקטרוני, הוא עם חתימה אלקטרונית מאובטחת, הוא שומר על התקפות שלו, הוא קביל כראיה, אפשר להשתמש בו.

<שלומית ארליך: ואם אני מדפיסה אותו?

<שלומית ארליך: כשאנחנו מדברים על מקוון, המשמעות של הסעיף הזה היא שאני אוכל מהבית, אני לא צריכה לבוא ללשכה, לקבל את הקובץ הזה בדואר אלקטרוני.

<שלומית ארליך: איך אני מקבלת אותו?

<ניצה חיה פויכטונגר: בדואר אלקטרוני.

<שלומית ארליך: ואז כל עוד אני מסתכלת עליו במחשב שלי ואני מעבירה אותו במייל, הוא בסדר והוא משמש כראיה.

<ניצה חיה פויכטונגר: את יכולה להעביר אותו הלאה.

<שלומית ארליך: מה קורה אם אני מדפיסה אותו אצלי בבית?

<ניצה חיה פויכטונגר: עד כמה שאני מבינה, זה יהיה נדיר .

<ניצה חיה פויכטונגר: תצטרכי להגיע ללשכה ולשלם את ה-74 שקלים או את האגרה שתהיה מה-1 בינואר.

<נועה סרברו: בעצם המטרה היא לעבור לדרך שהיא יותר יעילה ונוחה גם למוסדות הציבוריים וגם לאזרח.

<נועה סרברו: הם פשוט יעבדו עם הנסח האלקטרוני.

<שלומית ארליך: השאלה היא מה קורה לגבי האזרחים שאין להם או לא משתמשים במחשבים או בדואר אלקטרוני.

<נועה סרברו: עדיין קיימת האפשרות לקבל את הנסח המודפס.

יצחק וקנין: ואז לשלם את האגרה.

<נועה סרברו: כן.

<ניצה חיה פויכטונגר: אבל זה מקרה נדיר.

יצחק וקנין: בכל מקרה, זה מה שהיה לפני כן.

יצחק וקנין: שילמו את זה.

יצחק וקנין: אני מנסה לחשוב על העניין הדיגיטלי.

יצחק וקנין: אני מבין שמדובר כאן בחתימה דיגיטלית.

יצחק וקנין: נכון?

<נועה סרברו: כן.

<נועה סרברו: זה נסח שהוא חתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת לפי חוק חתימה אלקטרונית.

יצחק וקנין: איך באמת עושים את האבטחה הזאת?

מיקי לוי: היום יש אבטחה.

יצחק וקנין: אני יודע אבל לא סתם אני שואל את השאלה.

מיקי לוי: היום זה בכל המכרזים בעקבות חוק, במכרזים של המדינה.

מיקי לוי: מספיק עם הניירות האלה.

<שלומית ארליך: אנחנו ביקשנו להכניס כאן תיקון כדי שיהיה ברור שאפשר לצפות במידע בבית.

<נועה סרברו: זה היה לגבי התקנות השניות.

<נועה סרברו: זה בעצם נסח שמקבלים אותו באמצעות שרת התשלומים הממשלתי.

<נועה סרברו: לעומת הנסח המודפס שהוא מה שדיברנו עליו קודם.

<שלומית ארליך: איך עושים את הקישור הזה עם שרת התשלומים הממשלתי?

<שלומית ארליך: איך אני מגיעה לשרת התשלומים הממשלתי?

<ניצה חיה פויכטונגר: את נכנסת ל-גוגל ומבקשת שרת התשלומים הממשלתי.

<שלומית ארליך: זאת אומרת, כשאני מחפשת את זה באתר האינטרנט, יעלה לי כבר שרת התשלומים הממשלתי.

<ניצה חיה פויכטונגר: יש לך כמה אפשרויות.

<ניצה חיה פויכטונגר: את יכולה להיכנס לממשל זמין או לבקש ב-גוגל.

<ניצה חיה פויכטונגר: השירות מאוד זמין.

<שלומית ארליך: אני משלמת את התשלום דרך המחשב?

<ניצה חיה פויכטונגר: כן.

יצחק וקנין: כמו שעושים כמו בכל פעולה אחרת.

<ניצה חיה פויכטונגר: כמו בכל פעולה אחרת.

יצחק וקנין: מספר כרטיס אשראי.

<ניצה חיה פויכטונגר: הוא מאוד ידידותי ומאוד פשוט.

<שלומית ארליך: כאן מבחינת התחילה, התקנות בנוסחים הקודמים שלהם, התקנות האלה הובאו מספר פעמים לוועדה וכל פעם השתנה הנוסח והתחילה בהתאם לחלוף הזמן.

<שלומית ארליך: בנוסח שנמצא לפנינו, סעיף תחילה מאוד מפורט שמתייחס לעניין הזה.

<שלומית ארליך: אתם יכולים לראות את זה בעמוד הבא, סעיף 2.

<שלומית ארליך: נועה, אולי תקריאי את התחילה ותסבירי איך אתם רוצים לעשות את התחילה של זה.

<נועה סרברו: זה רלוונטי גם לסעיף הבא, לסעיף 3.

<נועה סרברו: תחילה תחילתו שלך פרט 7(א2) לתוספת לתקנות העיקריות, כנוסחו בתקנות אלה, ותחילתה של תקנה 1(ב)(3) לתקנות אלה, לגבי כל לשכת רישום מקרקעין, ביום שבו החלה הפעלת מערכת המחשוב החדשה באותה לשכה (להלן – יום התחילה) כפי שיפורט להלן לצד כל לשכה: לשכת תל אביב – ט' באב התשע"ד (5 באוגוסט 2014).

<נועה סרברו: לשכת חולון – י"ג באלול התשע"ד (8 בספטמבר 2014).

<נועה סרברו: לשכת נתניה – כ"א באלול התשע"ד (16 בספטמבר 2014).

<נועה סרברו: לשכת ירושלים – כ"ט בתשרי התשע"ה (23 באוקטובר 2014ׂ).

<נועה סרברו: לשכת רחובות – י"א בחשון התשע"ה (4 בנובמבר 2014).

<נועה סרברו: לשכת באר שבע – ד' בניסן התשע"ה (24 במרץ 2015).

<נועה סרברו: לשכת נצרת – י"ד באייר התשע"ה (3 במאי 2015).

<נועה סרברו: לשכת חיפה – כ' בסיון התשע"ה (7 ביוני 2015).

<נועה סרברו: לשכת פתח תקווה – כ"ה בתמוז התשע"ה (12 ביולי 2015).

<נועה סרברו: בעצם הוראת התחילה, כמו שאמרתי בתחילת דבריי, נועדה לגשר על הפער שנוצר לאור העיכוב באישור התקנות, כך שבפועל מערכת המחשוב החדשה כבר נפרסה בינתיים בלשכות והשירות החדש ניתן באמצעות המערכת.

<שלומית ארליך: בעצם אנחנו עושים תחילה רטרואקטיבית ואנחנו מתייחסים לתחילה, משהו שאנחנו בדרך כלל לא נוהגים כל כך לעשות.

יצחק וקנין: למה עושים לכל אחד תאריך אחר?

<שלומית ארליך: לכל לשכה בנפרד.

יצחק וקנין: למה?

יצחק וקנין: הם לא ערוכים לכך או שלא היו ערוכים לכך בזמנו?

<נועה סרברו: הם היו ערוכים.

<נועה סרברו: התקנות כאמור הובאו לוועדה.

יצחק וקנין: אבל למה תאריך שונה לכל לשכה?

<נועה סרברו: מאחר והפריסה של מערכת המחשוב נעשתה בהדרגה בכל לשכה ולשכה באופן מדורג.

<נועה סרברו: כל פעם סגרו לשכה, הטמיעו בה את המערכת החדשה ואז היא החלה לפעול אתה.

<נועה סרברו: לכן בכל לשכה זה תאריך קצת אחר.

<שלומית ארליך: מה לגבי סעיף 3, הוראת שעה?

<נועה סרברו: הוראת שעה על אף האמור בתקנות אלה, בתקופה שמיום התחילה עד ה-1 בחודש שלאחר פרסומן של תקנות אלה, יראו כאילו בפרט 7(א2) לתוספת לתקנות העיקריות, כנוסחו בתקנות אלה, במקום "15" נאמר "11".

<שלומית ארליך: זאת אומרת, עד עכשיו גביתם 11 שקלים כדי להתאים להוראות החוק הקודם, כדי שלא יהיה מצב שבו אתם גובים יותר מהסמכות שהוקנתה לכם בחוק.

<שלומית ארליך: נכון?

<נועה סרברו: נכון.

<שלומית ארליך: עכשיו הבקשה בהוראת השעה היא להמשיך את התשלום של ה-11 שקלים עד החודש שלאחר יום הפרסום, במהלך החודש שלאחר יום הפרסום, ואז בעצם המחיר יקפוץ ל-15 שקלים.

<נועה סרברו: נכון, וזה בעצם המחיר האמיתי שחושב מראש לגבי העלות של הפקת הנסח המקוון, כולל כל העלויות והקמת המערכת והתשתית לשם כך.

<נועה סרברו: באמת בינתיים, בתקופת הביניים, גבו 11 שקלים שזאת הייתה האגרה כאמור על השירות של הצפייה במידע דרך המחשב, שזה השירות הקרוב ביותר לשירות של הנסח המקוון למרות שכאמור הנסח המקוון הוא שירות מוצר יותר איכותי ויותר רשמי.

<נועה סרברו: כלומר, ממש נסח.

<שלומית ארליך: נחזור לפרט (3).

<נועה סרברו: פרטי משנה (ב) עד (ד) יימחקו.

<נועה סרברו: אלה בעצם הפרטים של השירות של הצפייה במידע שהוא כבר לא יהיה רלוונטי מאחר שיש את השירות של נסח מקוון שהוא טוב יותר.

<נועה סרברו: פרטים (ג) ו-(ד) נועדו לתמרץ את השירות בזמנו, לתמרץ את הציבור להשתמש בשירותי הצפייה במקום להגיע ללשכות ואז הייתה אפשרות לקבל נסח מודפס בהנחה שהתחשבה בזה שכבר שילמת 11 שקלים על הצפייה במידע.

<נועה סרברו: עכשיו אין צורך בתמרוץ הזה מכיוון שהנסח המקוון נותן לך כבר את המוצר המוגמר.

<נועה סרברו: גם הסעיפים האלה, אנחנו מבקשים להחיל אותם בהתאם למועדי הפריסה של המערכת בלשכות כמו שהזכרתי קודם בסעיף התחילה.

<נועה סרברו: (ג) אחרי פרט 15 יבוא: "15א.

<נועה סרברו: הערה בדבר מקלט ומחסה - רישום הערה לפי תקנה 28 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום) התשע"ב-2011 – פטור מאגרה".

<נועה סרברו: זה בדומה לסעיף הראשון שהקראנו, הוראת פטור שהייתה קבועה בתקנות הניהול והרישום הישנות.

<נועה סרברו: היא לא הועתקה לתקנות החדשות ב-2011 כדי להעביר אותה לתקנות האגרות שזה המקום הטבעי שלה.

<נועה סרברו: זה בעצם פטור שכבר היה קיים.

יצחק וקנין: יש למישהו הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אנחנו נצביע.

יצחק וקנין: מי בעד אישור תקנות המקרקעין (אגרות) (תיקון), התשע"ד-2014?

יצחק וקנין: בעד אישור התקנות – פה אחד

יצחק וקנין: התקנות אושרו פה אחד.

יצחק וקנין: נעבור לסעיף השני, לתקנות המקרקעין (אגרות) (תיקון), התשע"ה-2015 - עיון מקוון במסמכי תיק רישום בית משותף.

<נועה סרברו: בתוקף סמכותי לפי סעיף 149 לחוק המקרקעין, התשכ"ט-1969, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי סעיף 1(ב) לחוק יסוד: משק המדינה, אני מתקינה תקנות אלה: תיקון התוספת בתוספת לתקנות המקרקעין (אגרות), התשל"ה-1974 – בפרט 7, במקום פרט משנה (ד1) יבוא: בשקלים חדשים "(ד1) עיון באמצעות קבלת עותק ממסמכי תיק רישום בית משותף שנסרקו בסריקה ממוחשבת.

<נועה סרברו: עותק כאמור יהיה חתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת וקבלתו תהיה על גבי תקליטור או באופן מקוון.

<נועה סרברו: כאן אנחנו מבקשים להוסיף את המילה "מרחוק" על פי הערת הייעוץ המשפטי לוועדה כדי שיהיה ברור שמדובר בעיון שהוא לא נעשה דרך הלשכה עצמה.

<נועה סרברו: בפרט משנה זה, "חתימה אלקטרונית מאובטחת" – כהגדרתה בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001.

<נועה סרברו: סריקה ממוחשבת – כהגדרתה בתקנה 3א לתקנות העדות (העתקים צילומיים), התש"ל-1969 - 33".

<נועה סרברו: בפרט 8(2), במכון "מקוון" יבוא "כאמור בפרט 7(ד1)".

יצחק וקנין: הסבר.

<נועה סרברו: גם זה שירות חדש שהוא נוסף והוא חלק מהמהלך הכולל להיטיב ולשפר את השירות לציבור.

<נועה סרברו: הוא יאפשר לקבל מסמכים מתוך תיק רישום בית משותף שזה צו רישום של בית משותף, התקנון של בית משותף, דרך מערכת אינטרנט או על גבי תקליטור באופן אלקטרוני בלי צורך להגיע ללשכה, באופן מהיר ויעיל.

<נועה סרברו: לשם כך בעצם המסמכים נסרקים וכל אחד יוכל לגשת אליהם מכל מקום.

יצחק וקנין: התשלום שאתם גובים, 33 שקלים, לפני כן כמה זה היה?

<נועה סרברו: זאת אותה אגרה שנגבתה בעבר.

יצחק וקנין: יש עוד הערות?

<שלומית ארליך: כאן התחילה תהיה מיום הפרסום.

<נועה סרברו: נכון.

יצחק וקנין: אני מבין שאין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד אישור תקנות המקרקעין (אגרות) (תיקון), התשע"ה-2015 - עיון מקוון במסמכי תיק רישום בית משותף?

יצחק וקנין: בעד אישור התקנות– פה אחד

יצחק וקנין: התקנות אושרו פה אחד.

יצחק וקנין: יש עוד משהו?

<נועה סרברו: לא.

<נועה סרברו: תודה.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: הישיבה תתחדש בראשות יושב ראש הוועדה הקבוע חבר הכנסת משה גפני בשעה 12:30, דיון מהיר בנושא תקציב מד"א של חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין.

יצחק וקנין: תודה רבה.