הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 25, 2015-12-29 14:00

אלי כהן: צהרים טובים.

אלי כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, הצעת חוק שירותים פיננסיים.

אלי כהן: היום אנחנו נתמקד בנושא של הצעת החוק.

אלי כהן: במהלך המושב הקודם קידמנו את הנושא של המימון החוץ בנקאי כאשר אני מזכיר לכולם שאנחנו פתחנו את השוק מצד אחד אבל יחד עם זאת נקבעו הגבלות שונות לעניין הדירוג, לעניין חברה ציבורית, לעניין היקף האשראי.

אלי כהן: אנחנו בהחלט חושבים שלפתיחת התחרות בשוק הפיננסי יכולה להיעשות לצד גופים חוץ בנקאיים - אגב, אני לא אוהב את המילה חוץ מוסדיים אלא גופים חוץ בנקאיים – נוספים ועל מנת שהגוף הזה יקום ויתפתח ואנחנו רוצים שיהיו בו גופים לגיטימיים ההיקפי הפעילות שלו ילכו ויגדלו, אנחנו צריכים לקדם את הנושא הזה שהוא בהחלט מהווה תשתית לכל החקיקה הנוספת שאמורה לבוא, לכל אותם גופים שייכנסו.

אלי כהן: לכן, ברשותכם, היום נתמקד בהצגה שיציג משרד האוצר, יואל בריס, ברוך לומברט והצוות, ובהמשך הדיונים תוציא מנהלת הוועדה את כל רשימת בעלי העניין הרלוונטיים לעניין הצעת החוק ותוכלו לתת את ההתייחסויות כפי שאנחנו נפרסם עד ה-30 בינואר, לא יאוחר מהתאריך הה, כיוון שלאחר מכן נרצה להתקדם.

<יואל בריס: תודה אדוני.

<יואל בריס: אנחנו מביאים היום את הצעת החוק לפיקוח על שירותים פיננסיים חוץ מוסדיים.

<יואל בריס: הדבר הה, כפי שאני אציג עוד מעט, הוא תוצר של עבודת ועדה שיש לי הכבוד לעמוד בראשה וגם של ועדה קודמת בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אבי ליכט, שגם את העבודה שלהם אני אציג בהמשך בתמציתיות.

<יואל בריס: הפיקוח הקיים הוא למעשה מה שאנחנו קוראים לו המוסדיים.

<יואל בריס: המוסדיים, לצורך העניין הזה, אני כולל בהם את הפיקוח על הבנקים, את הפיקוח על הביטוח, קופות הגמל, קרנות הפנסיה, כל הפיקוח של רשות ניירות ערך גם על הבורסה ועל הפעילות בבורסה אבל גם מעבר לכך, על קרנות הנאמנות והפיקוח על היועצים והמתווכים לפי העניין שמתבצע באגף שוק ההון במשרד האוצר וברשות ניירות ערך, אם לעניין הביטוח והפנסיה ואם לעניין ההשקעה באמצעות ניירות הערך.

<יואל בריס: זה הקיים.

<יואל בריס: הפיקוח הזה הוא מאוד מובנה, הוא ותיק, הוא מאוד חזק והוא מאוד מבוסס.

<יואל בריס: הוא פיקוח על המערך הזה.

<יואל בריס: לעומת זאת, אנחנו קוראים לזה חוץ מוסדיים, אדוני, אני מסכים שאפשר בעניין השפה להסתדר ולראות איך עושים את זה מבחינת החוק, אבל החוץ מוסדיים, הכוונה לא רק שהוא לא בנקאי, הוא לא בנקאי, הוא לא קופת גמל, הוא לא חברת ביטוח והוא לא אחד מאלה שנזכרים למעלה, על הדברים האלה יש פיקוח חסר, אם בכלל.

<יואל בריס: חלק מהם, כמו שאנחנו נראה, אין עליהם בכלל פיקוח בימינו והפיקוח החסר הוא בדרך כלל פיקוח דרך פריזמה מאוד מסוימת, אם תרצו כמו הסוסים של המשטרה שיש להם את המגינים מהצדדים על העיניים והם רואים רק את מה שלפניהם.

<יואל בריס: זה הפיקוח שאנחנו מבקשים להשלים את ההסדרה בו.

<יואל בריס: נותני שירותי המטבע, מה שנקרא השולחני בלשון המשנה, בלשון חכמים, מי שעוסקים גם בחלפנות מטבע אבל גם מעבר לכך, בשירותים שנלווים לכך.

<יואל בריס: שירותי האשראי, מי שהם נותני אשראי אבל אינם לצורך העניין בנקים ואינם פועלים במסגרת הנפקת איגרת חוב ברשות ניירות ערך.

<יואל בריס: כל שירותי האשראי האלה לא מפוקחים היום.

<יואל בריס: כל הבנקאות הזעירה שתגיע בהמשך, שזה עוסק גם בנושא של אגודות אשראי ואגודות בנקאיות אבל גם בכל האשראי ללא ריבית, אם מטעמי הלכה יהודית ואם מטעמי החוקים האיסלאמיים.

<יואל בריס: יש מערך שלם של בנקאות ללא ריבית שמחייבת הסדרה.

<יואל בריס: כל הנושא של אמצעי התשלום המתקדמים - הפיי-פאל, התשלומים באמצעות כרטיסים והפלטפורמות לאשראי.

<יואל בריס: למרות שאני אחזור לנושא התכליות בהמשך, אני רציתי להציג את השקף הזה של תכליות הפיקוח כבר עכשיו כדי שנבין מה חסר.

<יואל בריס: אז מה אם אין פיקוח על האשראי החוץ מוסדי ומה נורא כל כך בכך שהפיקוח על נותני שירותי המטבע הוא חסר?

<יואל בריס: כל זה חסר לנו.

<יואל בריס: אני אחזור לזה בהמשך לפי הסדר עת נגיע לתכליות שהצוות קבע לפיקוח ואיך זה משתקף בהצעת החוק.

<יואל בריס: אבל כל הנושא הצרכני, כל הנושא של קידום התחרות אל מול הגופים המוסדיים ובין הגופים החוץ מוסדיים לבין עצמם בצורה סדירה, כל הנושא של יציבות משקי הבית, יציבות המערכת הפיננסית וכמובן גם ההיבטים של מלחמה בפשיעה ומניעת הלבנת הון – כל הנושאים האלה כרגע לא מטופלים כמו שצריך בהקשר של החוץ מוסדיים.

<יואל בריס: עכשיו אני חוזר להצגה לפי הסדר.

<יואל בריס: דיברנו על הגופים החוץ מוסדיים שאינם מפוקחים.

<יואל בריס: אלה הנתונים לגבי נותני שירותי המטבע.

<יואל בריס: רשומים כ-2,200 נותני שירותי מטבע, ההערכה היא שבפועל יש כ-2,500 פעילים בשטח כולל אלה שפועלים ללא רישום כנדרש.

<יואל בריס: הם עוסקים גם במתן אשראי שעוד מעט, כמו שהבטחתי, זה הנושא השני עליו נדבר שהוא שירותי אשראי, תחום לא מפוקח ולעתים מתמזג יחד עם הפעילות של נותן שירותי המטבע.

<יואל בריס: חלק מנותני שירותי המטבע כפי הנראה מקבלים גם פיקדונות, יש מצב כזה, למרות שברגע שהוא נותן אשראי ומקבל פיקדונות, הוא מוגדר כמובן כבנק.

<יואל בריס: ההגדרה של שירותי מטבע כוללת נושאים בתחום שירותי התשלום שכאמור זה בכלל נושא אחר שצריך לטפל בו בהמשך.

<יואל בריס: היום הפיקוח על נותני שירותי המטבע – אני מזכיר, 2,500 קופים – שישה עובדים ברגולציה עליהם וזה בוודאי לא מערך רגולטורי מספק.

<יואל בריס: כל הרגולציה הזאת נתלית על הוו של חוק איסור הלבנת הון, מה שאומר שכל הרגולציה היא בפריזמה או במבט של מניעת הלבנת הון.

<יואל בריס: אנחנו יודעים שיש כאן פעילות כלכלית, יש כאן נושאים צרכניים, יש כאן נושאים תחרותיים וכל זה נופל מחוץ לטווח הראייה והזרקור של הרגולטור כי מה שהוא רואה זה הלבנת הון.

<יואל בריס: בשירותי אשראי יש לנו את חוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות שיהפוך, בהתאם להצעת חוק אחרת שמתקדמת במקביל, לחוק אשראי הוגן שיחול על כלל נותני האשראי במשק.

<יואל בריס: זאת הסדרה אזרחית.

<יואל בריס: זאת הסדרה שאומרת מה הדין שחל בין נותן האשראי למקבל האשראי מבחינת החוזה שביניהם.

<יואל בריס: זה חלק ממערך דיני החוזים, אם תרצו.

<יואל בריס: אבל זה ללא רגולטור.

<יואל בריס: אין חובת רישוי, אין חובת רישום, אין מי שיוכל לערוך ביקורות.

<יואל בריס: הדרך היחידה שחוק אשראי הוגן ייאכף בפועל היא אם מישהו מהלווים ייקח את המלווה לבית המשפט ובית המשפט יפסוק בהתאם לחוק האזרחי, אבל אין פיקוח רגולטורי על נותני האשראי.

<יואל בריס: צוות ליכט.

<יואל בריס: אם תרצה, אבי, תוכל להציג את זה אחר כך או עכשיו.

<אבי ליכט: אתה מציג את זה כל כך יפה ואין לי מה להוסיף.

<יואל בריס: הצוות הוקם בעיקר אחרי הפריזמה האכיפתית באמירה שחסר מי שיאכוף את ההיבטים של הלבנת הון, היבטים של מניעת פשיעה בהקשרים הספציפיים של נותני שירותי מטבע.

<יואל בריס: הצוות בראשות אבי ליכט חזר עם תשובה מפתיעה ולהבנתי מאוד נכונה.

<יואל בריס: הוא שינה את השאלה ודרך שינוי השאלה הוא הגיע לפתרון שהוא באמת יותר מלא.

<יואל בריס: הוא אומר שהבעיה היא לא להוסיף עוד אמצעים כדי לוודא שאין שם דברים שאסורים על פי החוק הפלילי הקיים אלא הבעיה היא שצריך רגולציה צרכנית כלכלית על תחום שהוא בכלל לא מוסדר.

<יואל בריס: על ידי זה שנעשה את הפעולה הזאת של הרגולציה הצרכנית והכלכלית, נעלה את הרף הרגולטורי ומי שאין לו הצדקה לקיום ברף הרגולטורי הכלכלי-צרכני, הוא ממילא ייפול לשולי הדרך.

<יואל בריס: כמובן שהוראת מעבר, יהיה צורך לתת לרגולטור הזה לפחות בשלב הראשון גם כלים אכיפתיים מאוד מאוד חזקים ובהצעת החוק יש גם כלים כאלה אבל במצב היציב, במצב הרצוי, הפתרון הוא על ידי זה שאנחנו הופכים אותו לחלק מהמערך המפוקח של השירותים הפיננסיים במדינת ישראל.

<יואל בריס: בעקבות העבודה של הצוות בראשות אבי ליכט, הועבר הנושא אלינו והוקם הצוות שכמו שאמרתי היה לי ויש לי עדיין הכבוד לעמוד בראשו.

<יואל בריס: זה באמת צוות שהוא מאוד מפרה ומאוד מהנה.

<יואל בריס: אני לא אקריא את כל השמות אבל תראו שאנחנו כוללים כאן את כל בעלי העניין בצד הרגולטורי הממשלתי, במחלקת ייעוץ והחקיקה, משם מגיעים משתי דיסציפלינות, גם מהכלכלי וגם מהצרכני.

<יואל בריס: לצורך העניין, בשלבים הבאים עליהם אני אדבר בהמשך, אנחנו מצרפים מעבר לכך עוד גורמים שהם רלוונטיים כמו רשות ניירות ערך לעניין הפלטפורמות ורשם האגודות השיתופיות ורשם העמותות לעניין הפעילות המלכ"רית בבנקאות זעירה.

<יואל בריס: חשוב להגיד שאנחנו עובדים בקונצנזוס.

<יואל בריס: הצעת החוק הזאת גובשה והגענו להסכמה בין כל חברי הצוות הזה.

<יואל בריס: אני חושב שזה דבר שמראה גם על היסודיות והרצינות של העבודה וגם על מכפיל הכוח שיש בכך שאנחנו מצליחים באמת לעבוד כל הגופים האלה יחד.

<יואל בריס: אני חוזר לתכליות אותן הזכרנו קודם.

<יואל בריס: אם תרצו, אפשר לחלק את זה לשלוש קבוצות.

<יואל בריס: הקבוצה הראשונה היא יותר נוגעת לעניין של הצרכן, כאשר כדי שהצרכן של השירותים הפיננסיים האלה יוכל לקבל את השירות הטוב ביותר, צריך להבטיח שש הגנות צרכניות, שיש תחרות על ליבו ולכן כל אחד יתחרה על התנאים הטובים ביותר לתת לצרכן כדי למשוך אותו אליו וברקע הדברים תמיד צריך לזכור שכאשר יש אשראי, יש גם אפשרות שהאנשים ייקחו אשראי מעבר ליכולתם ומעבר לצרכים שלהם, שזה כמובן דבר שהוא לא רצוי.

<יואל בריס: לכן בקבוצה הראשונה, שלושת הנושאים הראשונים בתכליות האלה – הגנת הצרכן, תחרות, יציבות משקי הבית – באים להגן עלי הלקוחות.

<יואל בריס: שני הנושאים האחרונים הם כמובן נוגעים ישירות למה שאמרתי קודם.

<יואל בריס: כאשר יש פעילות פיננסית, יש סכנה.

<יואל בריס: יש הרבה גורמים כשרים וישרים שעובדים בשוק אבל יש כאן פיתוי, יש כאן אפשרות להשתמש בפעילות הפיננסית הזאת בצורה הלא נכונה ולכן צריך לשים את זה כיעדים, כתכליות, גם את המלחמה בפשיעה ומניעת הלבנת הון.

<יואל בריס: במרכז יש לנו את הנושא של יציבות המערכת הפיננסית שהיא גם היבט צרכני מסוים כי אתה רוצה שהגורם יהיה שם אבל יש לזה גם השלכות משקיות ובמצב של הבנקים והמבטחים בוודאי יש.

<יואל בריס: תמיד מדברים גם על האפשרות של הדבקה.

<יואל בריס: אלה התכליות שבתחילת עבודת הצוות, עוד לפני שצללנו לפרטים, ישבנו וגיבשנו את זה ועבדנו מלמעלה למטה.

<יואל בריס: אחרי שהיו לנו תכליות, כל דבר וכל שאלה שעלתה בצוות, בחנו אל מול התכליות האלה כדי להגיע להצעת החוק שהיום מונחת בפניכם.

<יואל בריס: איך הדבר הזה בא לידי ביטוי בהצעת החוק.

<יואל בריס: זה סעיף 3 להצעת החוק שמתרגם את הדברים לשיקולי המפקח בבואו לבצע את הפעולות ולהשתמש בסמכויות שניתנות לו לפי החוק.

<יואל בריס: בחוק המוצע אנחנו מציעים לתת לו את הקווים המנחים האלה ולהגיד לו שבראש ובראשונה השיקול שלו הוא ליצור סביבה אמינה, בטוחה ויציבה למתן שירותים פיננסיים בהתאם לכל דין, לקדם את ענייני הלקוחות, לקדם את התחרות, לעודד חדשנות טכנולוגית כאשר מדובר במשהו שהוא חדשני גם מבחינת התפיסה הרגולטורית.

<יואל בריס: אנחנו מחפשים כאן רגולטור שהוא ממוקד, גמיש וחדשן כדי שהוא יוכל לעודד גם חדשנות טכנולוגית ועסקית, כדי שהשירותים הפיננסיים לא יתמקדו רק בדברים המוגדרים שאנחנו מכירים היום אלא שהוא יוכל להיות מאפשר (פסיליטייטר) גם של שירותים חדשים שכמובן ישרתו גם את המשק וגם את הלקוחות, וכמו שתמיד יש גם את המדיניות הכלכלית של הממשלה.

<יואל בריס: בעבודת הצוות די מהר ראינו שלבלוע את כל השירותים הפיננסיים החוץ מוסדיים בבת אחת זה ביס גדול מדי ולכן פיצלנו את העבודה לשלושה מקטעים.

<יואל בריס: המקטע הראשון הוא החקיקה שבפניכם.

<יואל בריס: החקיקה הזאת עוסקת קודם כל בהקמת הרגולטור ובמבנה שלו.

<יואל בריס: בשני השירותים שראינו לנכון, גם מבחינת הדחיפות וגם מבחינת היסודיות או העובדה שהם באמת במסד של הרגולציה הזאת, זה כל הנושא של האשראי החוץ מוסדי והשולחני, נותן השירותים בנכסים פיננסיים.

<יואל בריס: למרות שזה לא בחקיקה שבפניכם היום, אני כן הייתי רוצה לתת ולו במעוף את שני המקטעים הבאים שאנחנו עובדים עליהם בימים אלה.

<יואל בריס: המקטע השני הוא נושא של שירותי תשלום.

<יואל בריס: כל האמצעים שהם חלף שטרות מטבע לשירותי תשלום, כאשר מדובר כמובן על האמצעים הטכנולוגיים.

<יואל בריס: שירותים פיננסיים נוספים מבוססי טכנולוגיה שזה כמובן שם מאוד כללי אבל כולל את כל הנושאים האחרים שהיינו חייבים לעסוק בהם.

<יואל בריס: מתוך זה אני לוקח בנפרד את הפלטפורמות כי שם מדובר – למרות שכל העיסוק כאן ממוקד בנותני שירותים ולא במתווכים, הפלטפורמות P TO P זה מתווך שהוא עצמו השירות, הוא מגדיר את השירות שהוא מחבר בין לווה למלווה או בדרך כלל איך שזה עובד, הוא פורס את ההלוואות גם מצד המלווה וגם מצד הלווה ומחבר את הדבר הזה לחבילה אחת כך שאדם יכול להשקיע ולקבל תשואה מריבית על ההלוואות ואדם יכול להיכנס ולקחת הלוואה לצרכים פרטיים או עסקיים שלו.

<יואל בריס: גם הפלטפורמות האלה נמצאות במקטע השני.

<יואל בריס: המקטע השלישי, קראנו לו בנקאית זעירה והכוונה היא לכלל הבנקאות ללא ריבית, בעיקר מטעמי דת אבל גם יכול להיות מטעמים חברתיים, עם הגמ"חים שפועלים על פי ההלכה ועם האגודות שפועלות לפי חוקי האיסלאם בעניין זה שמקפידות על איסור הריבית.

<יואל בריס: גם כמובן אגודות או ארגוני אשראי ללא ריבית שעושות את זה מטעמים חברתיים.

<יואל בריס: הנושא השני הוא נושא האגודות השיתופיות שעמד על הפרק והוא עדיין מחייב השלמת הסדרה.

<יואל בריס: בנק ישראל קבע את הכללים לגבי אגודות האשראי היותר גדולות ויש כוונה לאפשר אגודות שיתופיות בנקאיות או אגודות אשראי ברמה היותר קטנה שיפוקחו על ידי הרגולטור לשירותים פיננסיים חוץ מוסדיים ולא יצטרכו להגיע עד לפיקוח על הבנקים בבנק ישראל.

<יואל בריס: כיוון שאנחנו עוסקים הראשון, אני אתן בכמה שקפים ובמעוף הציפור את הנושאים שנעסוק בהם.

<יואל בריס: קודם כל, הקמת הרגולטור, השירותים של אשראי ושירות פיננסי, הרישוי שקבענו למרות שאנחנו ברמת הרישוי הנמוכה יותר בשירותים הפיננסיים חוץ מוסדיים.

<יואל בריס: אין כוונה להחיל על השירותים הפיננסיים או חוץ מוסדיים – אולי הייתי צריך להדגיש את זה קודם אבל נדגיש את זה עכשיו – את כל המשטר המחמיר שיש בבנק ישראל או בפיקוח על הביטוח אלא יש כוונה לתת להם רישוי מקל יותר וגם בתוך הרישוי המקל הזה יש לנו את מה שאנחנו קוראים לו רישיון בסיסי ורישיון מורחב וסמכויות הפיקוח והאכיפה.

<יואל בריס: על אלה אני אעבור במהירות.

<יואל בריס: הרגולטור החדש אמור לקום בתוך משרד האוצר ויש כוונה להקים אותו כרגולטור מודרני, כמו שתיארתי קודם.

<יואל בריס: אני לא אומר מילה רעה על הרגולטורים הקיימים, חלילה, אבל אם אמרתי לפני כן שהיתרון במידה מסוימת של הרגולטורים הקיימים הוא שהם מבוססים וחזקים וקיימים שנים רבות, אולי היתרון של הרגולטור החדש יהיה בכך שהוא יהיה צעיר, רענן וחדש.

חיים ילין: עד שיזדקן ואז נצטרך לעשות הכול מהתחלה.

חיים ילין: יום אחד יבוא מישהו שיחליף אותך ועוד אחד כמוני ויגידו את אותו דבר, בעוד עשרים שנים.

<יואל בריס: נכון.

<יואל בריס: הכוונה היא להקים אותו.

<יואל בריס: כיוון שהוא גם עוסק בגופים החוץ מוסדיים שהם גופים דינמיים, שלעתים הם כמו היתוש שעוקץ את הפיל, צריך שיהיה רגולטור שיהיה מובנה גם בצורה הזאת.

<יואל בריס: אלה הדברים שמופיעים בשקף הזה.

<יואל בריס: שמתי על השקף את כל ההגדרה של אשראי.

<יואל בריס: כמובן שאני לא אכנס לכל הפרטים אלא לזה יהיה לנו זמן בדיון עת נגיע לנושא הזה, אבל מה שכן חשוב לי לומר שאנחנו מגדירים כאן אשראי בצורה רחבה כדי לתפוס את האשראי על כל הגוונים ועל כל הצורות ולהגדיר את כל האשראי הזה כחלק מהפעילות הזאת וכחלק מהרגולציה הזאת, גם כדי למנוע בריחות של דברים שלא יפוקחו וצריכים להיות מפוקחים אבל גם כדי לאפשר באמת תמונה של מעגל האשראי שבתוכו אנחנו רוצים להגשים את כל המטרות עליהן דיברנו של הגנת הלקוח, שירות ללקוח וקידום התחרות גם בין הגופים האלה וגם בינם לבין גופים המוסדיים הקיימים.

חיים ילין: יחסי ההון יהיו אותם יחסי הון?

<יואל בריס: לא.

<יואל בריס: ממש לא.

חיים ילין: אולי הסברת ואני איחרתי.

חיים ילין: אני מתנצל.

<יואל בריס: לא אמרתי את זה קודם.

<יואל בריס: הכוונה היא ממש לא.

<יואל בריס: כמו שאמרתי, הגופים האלה, אין להם את הבעיה של פיקדונות ואשראי שיוצרים את הסיכון המוגדל יותר שיש אצל הבנקים.

<יואל בריס: זאת שאל המצוינת שעוד מעט יש עליה שקף.

<יואל בריס: שירות בנכס פיננסי, זה השולחני שהזכרתי קודם.

<יואל בריס: זאת ההגדרה.

<יואל בריס: כמו שתראו, אנחנו מדברים על החלפת מטבע אבל היום זאת יכולה להיות החלפה של כל נכס פיננסי בנכס פיננסי אחר.

<יואל בריס: זה לא חייב להיות רק מטבע אלא זה יכול להיות גם ניהול או שמירה של נכס פיננסי שהוא חלק מהשירות בנכס הפיננסי.

<יואל בריס: זה שקף מפחיד קצת ואין לי כוונה לתת את כל הפרטים שלו כרגע, אבל רק לומר את הרעיון הבסיסי של הבחנה בין רישיון בסיסי לבין רישיון מורחב.

<יואל בריס: הרישיון הבסיסי יהיה תנאי גם לגבי נותני שירותי אשראי וגם לגבי נותני שירותי מטבע.

<יואל בריס: הרישיון הבסיסי הוא תנאי לעיסוק.

<יואל בריס: הרישיון המורחב הוא כאשר עולים להיקף מסוים.

<יואל בריס: כלומר, הגודל כאן מכתיב את הצורך ברגולציה יותר משמעותית עליו.

<יואל בריס: מה המשמעויות של המעבר מהרישיון הבסיסי לרישיון המורחב?

<יואל בריס: הרישיון הבסיסי יכול להינתן ליחיד או לתאגיד.

<יואל בריס: הרישיון המורחב מחייב התאגדות.

<יואל בריס: כלומר, לא יכול להיות יואל בריס שירותי אשראי אם יש לי צבר אשראי של יותר מ-25 מיליון שקלים חדשים אלא אני צריך להקים יואל בריס שירותי אראי בע"מ ואז אני אוכל באמצעות החברה לעשות את זה.

<יואל בריס: התאגיד, לגביו יש דרישות יותר חזקות ברישיון המורחב, גם מבחינת ההתערבות הרגולטורית במבנה הפנימי שלו דרך תנאים לפעילות הדירקטוריון וכיוצא בזה, וגם היתר השליטה.

<יואל בריס: אם היתר השליטה הבסיסי הוא בחינה של יושר ויושרה בלבד, בהיתר שליטה ברישיון מורחב, תהיה בחינה יותר נרחבת ויותר מעמיקה של הכשירות של האדם הזה.

<יואל בריס: שוב, הרגולציה מותאמת במקרה הזה לגודל ולהשפעה של הגוף שעליו מפקחים.

<יואל בריס: לשאלתך, זה משפיע גם על ההון המזערי הנדרש.

<יואל בריס: כרגע הדרישה היא להון מזערי ואין דרישה ליחס הון.

<יואל בריס: יש אפשרות לרגולטור לקבוע עוד רבדים של הון לפעילויות מסוימות או למצבים מסוימים, אבל ההון הבסיסי הוא בסכום לרישיון בסיסי ולרישיון מורחב והוא לא מובנה כיחס הון ברמה הבסיסית שלו בניגוד למצב בבנקאות.

חיים ילין: איך אתה שומר כך על הלקוח?

חיים ילין: אתה חייב לשמור עליו בצורה כזאת שמתן האשראי לא יעבור סף מסוים.

<יואל בריס: התפיסה הבסיסית היא שנותן האשראי, אם הוא יקרוס, זה יותר בעיה שלו משל מקבל האשראי.

<יואל בריס: זה לא לגמרי מדויק כי מקבל האשראי הרבה פעמים מגלגל אותו משנה לשנה ואז הוא ימצא ייבוש פתאומי של מקורות האשראי שלו.

<יואל בריס: לכן יש את ההון הבסיסי הזה ויש אפשרות לקבוע עוד נוסחאות מעבר לזה אבל ברור שהן יהיו פחות דרמטיות מהדרישות של הפיקוח על הבנקים.

<קריאה: איך הגעתם למספרים האלה?

<קריאה: כי אלה מספרים של חנות נעליים.

אלי כהן: אני מבקש לתת לו לסיים.

<יואל בריס: אלה ההגנות הצרכניות, חלקן בסיסיות ואולי יאמרו טריביאליות, אבל בהחלט חשוב לעמוד על כולן.

<יואל בריס: אני לא אטרח להקריא את השקף אבל אחד הדברים שכן הייתי רוצה לעמוד עליו הוא הנושא של פירעון מוקדם.

<יואל בריס: בחוק הלוואות חוץ בנקאיות שעכשיו הופך לחוק אשראי הוגן, יש שני מצבים של פירעון מוקדם.

<יואל בריס: האחד, כאשר הלווה אומר שהוא רוצה לפרוע פירעון מוקדם והמלווה אומר, לא, אני רוצה להמשיך לצבור את הריבית ולכן תמשיך לשלם לי בתשלומים.

<יואל בריס: לזה מתייחס חוק הלוואות חוץ בנקאיות.

<יואל בריס: אנחנו נחיל אותו כאן גם על נותני שירותי אשראי כמובן.

<יואל בריס: לעניין של העמדה לפירעון מוקדם ביוזמת המלווה, בהלוואות חוץ בנקאיות כתוב שאפשר להעמיד במצב של שני תשלומים שהלווה לא עמד בפירעונם בזמן.

<יואל בריס: אבל מעבר לכך, אם יש עוד תנאים כמו למשל אדם נמצא מחוץ לישראל וממשיך לפרוע את ההלוואות כסדרן, האם זאת סיבה להעמדה לפירעון מידי?

<יואל בריס: חלק מההלוואות הסטנדרטיות אומרות שמי ש-12 חודשים לא היה בישראל, רואים אותו כנמלט ואפשר להעמיד את יתרת החוב שלו לפירעון גם אם במשך התקופה הזאת כל התשלומים שולמו כסדרם.

<יואל בריס: כמובן שזה גם נושא שצריך לתת עליו את הדעת.

<יואל בריס: הממשל התאגידי.

<יואל בריס: עמדנו עליו בקצרה.

<יואל בריס: היתרי שליטה והיתרי אחזקה.

<יואל בריס: כמו שאמרתי קודם, ברישיון הבסיסי כל מה שייבדק גם לגבי היתר השליטה וגם לגבי היתרי אחזקה, אלה מבחנים של יושר ויושרה.

<יואל בריס: לגבי היתרי שליטה בבעל רישיון מהותי, אפשר יהיה לבדוק, כמו שבודקים היום היתרי שליטה בגופים מוסדיים, יותר מאשר השאלות של יושר ויושרה וכך יהיה גם כאן.

<יואל בריס: יש טיפול בנושאים של הרכב הדירקטוריון וגם בכשירויות של נושאי משרה לרבות מצבים בהם יהיה צורך להגיש את המועמ באי התנגדות אבל תהיה אפשרות למפקח להתנגד במצבים המתאימים.

<יואל בריס: מבחני פיט אנד פרופר, כמו שאמרנו, זה יהיה למחזיקים ברישיון מהותי ולבעלי השפעה ונושאי משרה.

<יואל בריס: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אבי ליכט, אתה רוצה להוסיף משהו?

<אבי ליכט: בסך הכול זה נסקר בצורה מאוד מקיפה.

<אבי ליכט: היום זה יום חג של יואל ואני לא חושב שיש מה להוסיף, אבל אם תרצה נקודה ספציפית, אני מוכן להרחיב.

אלי כהן: קודם כל, אני מצטרף לכך שזה באמת יום חג עבור יואל ואני חושב שבגלל זה יום חג עבור פתיחת המערכת הפיננסית.

אלי כהן: אני יודע שבהחלט החוק הזה הוא חשוב ואני יודע שבאמת עבדתם, השקעתם ונערכתם.

אלי כהן: בהחלט יפה וחשוב גם שהגעתם להסכמה פה אחד בנושא אך יחד עם זאת במסגרת הוועדה נרצה לבוא ולראות שבאמת אנחנו נותנים לחוק את ההגדרה הרחבה שלו על מנת שבאמת יוכל לבוא ולממש את התכלית שלו שהיא פתיחה של שוק שיהווה שוק אלטרנטיבי אל מול המערכת הבנקאית.

אלי כהן: למי שקצת לא הצליח לראות את המצגת, כמובן שהמצגת תהיה גם באתר הוועדה כמו גם הצעת החוק שקיימת.

אלי כהן: אני ארצה, אם תוכל להתייחס לכמה נקודות.

אלי כהן: סוגיות שקשורות להגנת הצרכן, אם תוכל להרחיב בנושא הזה.

אלי כהן: מה קורה בעולם ומתי יגיעו החלק השני והשלישי כאשר גם היום כל המיזמים במסגרת ה-P TO P והאינטרנט הולכים ותופסים נפח נכבד.

<יואל בריס: לעניין הגנת הצרכן.

<יואל בריס: הנושאים שהתמקדנו בהם, חלקם קיימים היום בחוקי הפיקוח על השירותים הפיננסיים הקיימים, המוסדיים.

<יואל בריס: זה מתחיל כמובן מהדבר הבסיסי ביותר שהוא איסור הטעיה.

<יואל בריס: השירותים הפיננסיים מתאפיינים לעתים קרובות במורכבות מובנית.

<יואל בריס: האזרח הפשוט לא בהכרח אפילו מבין את המשמעות של ריבית דריבית או של המורכבויות האחרות.

<יואל בריס: זה הרי הבסיס אבל בטח לא של מורכבויות יותר גדולות בשירות פיננסי.

<יואל בריס: לכן הדגש הבסיסי ביותר והקומה הראשונה הוא נושא של איסור הטעיה.

<יואל בריס: נושא של השפעה בלתי הוגנת שקשור גם בנושא של התניית שירות בשירות – לא ליצור מצב שבו אדם לוקח שירות פיננסי שהוא לא נדרש לו, בפרט אשראי אבל זה יכול להיות לגבי כל שירות פיננסי, בגלל שמישהו הפעיל עליו לחץ כלשהו לקבל את האשראי או שהוא לקח את האשראי רק כדי לזכות בשירות אחר שהוא רוצה בו בזה הרגע ואחר כך אנחנו יודעים שאת האשראי צריך גם להחזיר עם הריבית עליו ואנחנו ודאי לא היינו רוצים להיקלע למצב שהאשראי הזה בסופו של דבר משמש לרעתו של מקבל האשראי וחוזר אליו בנשך בצורה שהוא לא מצליח להתמודד אתה.

<יואל בריס: יש לנו עיסוק ספציפי בנושא של מתן אשראי לקטינים שהיום מוסדר בכללים של בנק ישראל אבל לא מוסדר בכלל לעניין אשראי חוץ מוסדי וברור שהוא חייב להיות מוסדר.

<יואל בריס: ההסדרה הבסיסית כמובן היא לאסור את מתן האשראי לקטינים למעט אולי חריגים מאוד מאוד מצומצמים אבל הכלל הבסיסי צריך כמובן להיות איסור.

<יואל בריס: נושא של גילוי נאות וצורת ההסכם, נושא שמתעסקים בו עד לרמה של גודל הפונט והכוכביות למטה, כאשר בטח בשירות שהוא כל כך מהותי וכל כך מורכב צריך לוודא שהשירות מובן, בהיר ונהיר ולא כולל דברים נסתרים.

<יואל בריס: מה שהזכרתי, הנושא של פירעון מוקדם שהוא על שני ההיבטים שלו גם מצב שבו לווה מבקש לפרוע פירעון מוקדם וגם מצב שבו המלווה מעמיד את יתרת ההלוואה לפירעון מוקדם, שני הנושאים האלה מחייבים הסדרה.

<יואל בריס: גם מצב שבו לווה מבקש לפרוע פירעון מוקדם, צריך לוודא שיש לו את האפשרות הזאת כדי להשתחרר מעול ההלוואה ומהריבית, אם ברגע נתון כך הוא רוצה, וגם להבטיח שהעמדה לפירעון מוקדם נעשית רק במצבים שבאמת הדבר מוצדק ולא כמשהו שעלול להעמיד את האדם בפני שוקת שבורה כי הוא התכוון לשלם מאה שקלים בחודש ופתאום בחודש אחד הוא מוצא את עצמו מחויב בסכום של אלפי שקלים ואין לו מהיכן לשלם את הכסף הזה, ואז הוא נקלע לצרה.

חיים ילין: אני דווקא שואל הפוך.

חיים ילין: אני כן רוצה לפרוע ותמיד התירוץ של הבנק הוא שאתה צריך לשלם קנס.

<יואל בריס: על זה אני מדבר.

<יואל בריס: בשני הצדדים אנחנו מטפלים.

חיים ילין: אני לא יודע מה משני הצדדים קורה יותר סטטיסטית.

חיים ילין: אין לי מושג, אבל התירוץ ידוע מאוד אפילו באופן פרטי ואפילו שלטון מקומי שלוקח הלוואות לפרויקטים ופתאום הוא שם לב שיש לו יתרה והוא רוצה להחזיר – משלם קנס וכלום לא יעזור.

<יואל בריס: ברור שהכוונה היא להעמיד את זה, בוודאי במצבים האלה, על הערך הכלכלי.

<יואל בריס: כלומר, שלא יהיה מצב שאדם יוכל לקחת הלוואה שהיא מותנית לצורך העניין בפריים ולפרוע לפי מתי שנוח לו.

חיים ילין: אתה תוכל למנוע ארביטרג'?

חיים ילין: אני לא יודע אם תצליח למנוע את זה.

<יואל בריס: יש נוסחאות שאמורות להחזיר אותו למצב מבחינת ההיוון של הפער בריביות, ככל שנוצר ברגע נתון פער כזה.

<יואל בריס: בוודאי שיש כוונה גם לטפל במצב שהלקוח מבקש להחזיר, לאפשר לו להחזיר את זה בלי שתהיה לו מגבלה מעיקה מדי לא מאפשרת לו את זה.

<יואל בריס: שוב, לאפשר את העניין הכלכלי.

<יואל בריס: אם כנגד זה המלווה היה צריך לגייס מקורות, הוא צריך להיות במצב מאוזן.

<יואל בריס: הצד השני הוא העמדה לפירעון מידי, לא ליצור מצב שבו אדם שבשל טעות או משגה או חוסר תשומת לב מוצא את עצמו מול פירעון של כל היתרה כשהוא התכוון לשלם תשלום חודשי קבוע אחר.

<יואל בריס: לצורך העניין הזה של הגנת הצרכן נתנו סמכות נרחבת למפקח לבירור תלונות ציבור וגם סמכות כללית של המפקח לתת הנחיות לעניין בירור תלונות ציבור במערכת פנימית של הגוף המפוקח וגם אפשרות לתת הנחיות אחרות וחוזרים בתחומים של הגנת הצרכן.

<יואל בריס: אני חושב שבמכלול הזה אנחנו נוכל להגיע להגנה צרכנית ראויה.

אלי כהן: אני רוצה להתמקד בשאלה של חבר הכנסת ילין.

אלי כהן: היום במסגרת בנק ישראל יש כללים לנושא של פירעון מוקדם.

אלי כהן: האם זה חל כאן?

אלי כהן: האם זה יחול?

אלי כהן: האם זה חלק מהחוק?

<יואל בריס: המפקח יצטרך לאמץ אותם בשינויים המחויבים ככל שיהיו שינויים כאלה.

אלי כהן: והמפקח יכול לאמץ אותם.

<יואל בריס: הוא יכול לאמץ אותם.

אלי כהן: בבסיס תקנות שלו.

<יואל בריס: כן.

<יואל בריס: תהיה לו סמכות נרחבת לעניין הגנת הצרכן במיוחד והוא יוכל לעניין הזה להתבסס על הקיים גם אצל המפקח על הבנקים וגם אצל המפקח על הביטוח ככל שזה רלוונטי.

<יואל בריס: הוא יוכל גם להגיד לעניינים הספציפיים האלה שהוא ירצה אולי להחמיר עם הגופים יותר או פחות בשים לב לאופי של הפעילות.

<יואל בריס: לעניין השוואה בינלאומית.

<יואל בריס: אנחנו עסקנו גם בהשוואה בינלאומית בתוך הצוות וקיבלנו חומרים מסקירה בינלאומית.

<יואל בריס: במקטע מסוים אפילו הבאנו אדם מהשוק האירופי שהוא עוסק במה שנקרא שם PSD, פיימנט סרוויס דיירקטיב.

<יואל בריס: מזה יכולנו להסיק על סוגי הרגולציה.

<יואל בריס: זה לא בדיוק נוגע אחד לאחד לכל המקטע הראשון, אבל כן הייתה לנו התרשמות מהעניין הזה לעניין אופי הרגולציה.

<יואל בריס: לעניין לוחות זמנים.

<יואל בריס: אני מקווה שנגיע עם עוד מקטע.

<יואל בריס: איזה מקטע זה יהיה, האם המקטע השני או השלישי או איזשהו חלק ממנו?

<יואל בריס: הכוונה שלנו היא להגיע לקראת סוף פברואר-תחילת מרץ עם דבר חקיקה שני מאוד הייתי שמח להיות במצב שעוד בכינוס הנוכחי של הכנסת שלושת דברי החקיקה יהיו בפניכם.

<יואל בריס: אני לא רוצה להישמע אופטימי מדי.

<יואל בריס: אם לא ציינתי קודם, בדרך כלל בתזכיר חוק מפיצים ושומעים הערות ציבור בכתב ובמקרה הזה, בגלל החשיבות וההשפעה של החוק, עשינו ימי שימוע, דבר שבדרך כלל עושים במסקנות של ועדות.

<יואל בריס: עשינו ימי שימוע ושמענו אנשים בצורה נרחבת למדי ואני מקווה שכך נוכל גם לעשות בשלבים הבאים ולהביא את התוצר בפניכם.

אלי כהן: נקודה אחרונה שאני אומר כהערה כללית.

אלי כהן: אנחנו טרם בהסתייגויות.

אלי כהן: הגוף הזה שיקום, יהיו לו את כל הסמכויות.

אלי כהן: כלומר, אם יש חקיקה עקיפה שצריך לבוא ולתקן, צריך לעשות אותה.

אלי כהן: כמו אותו תיקון סעיף 21 לחוק הבנקאות שמגביל בדרך כזו או אחרת גופים כאלה, כך שבו ברגע שיקום הרגולטור, כמובן שיהיו לו את כל הסמכויות והוא לא יהיה מיני רגולטור.

אלי כהן: זאת הערה כללית.

אלי כהן: בטח נשמע בהמשך את ההתייחסויות הספציפיות של חברי הכנסת.

אלי כהן: חברים, היום המטרה שלנו הייתה רק הצגה של הנושא.

אלי כהן: יש לנו שישה נושאים שאנחנו נרכז אותם.

אלי כהן: יש כאן מספר דוברים.

אלי כהן: עדיין יש לנו ישיבות נושאיות ולכן כל אחד יקבל בדיוק שתי דקות.

חיים ילין: עוד שאלה אחת.

חיים ילין: אני מתנצל אם ברבע השעה הראשונה לא הייתי, אבל בספרד למדתי על נושא של בנקים בקואופרציה.

חיים ילין: שם יש את אחד בנקים הגדולים בעולם שבעצם הוא עושה חלק מהפעילות, אם אני מצליח להבין, כאשר יש הון מאוד גדול אבל רמת ההלוואות שהוא נותן, לרוב זה הון חוזר גם לחקלאים וגם לעסקים וזאת מתוך תפיסה קואופרטיבית שאני לא יודע אם קיימת במדינת ישראל ואפילו לא בראייה אסטרטגית.

חיים ילין: אני רוצה להבין אם היום אותם בנקים שרצו לפתוח אותם והאוצר לא אפשר או מישהו אחר לא אפשר – ואני לא נכנס עכשיו להאשמות – כן יהיה להם דרך המסלול הזה או דרך החקיקה הזאת אפשרות להיפתח.

<יואל בריס: דרך החקיקה שתבוא בהמשך, הכוונה היא בהחלט לאפשר גם אגודות אשראי או אגודות בנקאיות קטנות.

<יואל בריס: אגודות האשראי או האגודות הבנקאיות הגדולות יותר, איזשהו קו שאנחנו נצטרך עוד לקבוע אותו, הן יהיו עדיין בבנק ישראל, אבל החשיבה היא שכיוון שמדובר כאן ברגולטור של היתושים שעוקצים את הפילים, הכוונה היא לאפשר במפורש אגודות אשראי ואגודות בנקאיות עד לגודל מסוים או עד להיקף מסוים.

חיים ילין: מה זה היקף?

חיים ילין: תסביר לי.

חיים ילין: שמת שם 25 מיליון שקלים.

<יואל בריס: לא.

<יואל בריס: הם יבואו בחקיקה נפרדת.

<יואל בריס: הם בחקיקה שתבוא באחד מהחוקים בהמשך.

חיים ילין: תן לי סכום.

חיים ילין: אתה מפחד?

<יואל בריס: לא.

<יואל בריס: אין לי הסכמה על הדבר הזה.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: מה המינימום ומה המקסימום?

חיים ילין: תן לי סכום.

חיים ילין: אני חייב להבין.

<יואל בריס: בנושא הזה אנחנו בהידברות עם בנק ישראל.

חיים ילין: רק בוועדת חוץ וביטחון כולם מלשינים ודווקא בוועדות הפתוחות, אף אחד לא מלשין.

<יואל בריס: אני תמיד אומר בוועדה שלי למה אין לי הדלפות.

<יואל בריס: אני רוצה שתהיה איזו הדלפה מהוועדה שלי אבל אין.

<יואל בריס: אני לא מסתיר מידע שיש לי אלא פשוט אין לי אותו.

<יואל בריס: אני רוצה לגבש אותו בתוך הדיונים שלנו וברגע שיהיה לי אותו, אני אוכל גם לעשות עליו שימוע ואחר כך גם להציג אותו.

<יואל בריס: ממש אין לי אותו.

חיים ילין: אחד הסכומים ששמת, הוא בערך המשכורת של מנהל בנק הפועלים.

<יואל בריס: זה לא לגבי אגודות האשראי.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: נעבור לששת הדוברים וכל אחד ידבר שתי דקות.

<רונן סולומון: לא ניכנס להערות לעומקן כי מן הסתם ניכנס להן בשלב ההקראה.

<רונן סולומון: שתי נקודות אני רוצה לציין.

<רונן סולומון: האחת, לדעתי עלול להיות כאן פער רגולטורי, ארביטרג' רגולטורי בגלל שלושת השלבים, עד שייכנס הפיקוח על הלוואות של פלטפורמת P TO P או בנק חברתי וכדומה.

<רונן סולומון: יכול להיות ששווה להמתין ולאחד את כל הפרקים ולהגיש הכול ביחד בצורה מסודרת כדי שלא יהיה כאן פער רגולטורי ויתרון כזה או אחר על גוף כזה או אחר.

<רונן סולומון: אם תרצה שאני ארחיב, אני ארחיב.

אלי כהן: זה לא רלוונטי כי היום אין שום רגולציה ולכן לא קיים שום פער רגולטורי.

אלי כהן: תמשיך לנקודה הבאה.

<רונן סולומון: הנקודה השנייה.

<רונן סולומון: אני חושב שראוי להסתכל גם על הנושא של גיוס מקורות ההון.

<רונן סולומון: היום גופים חוץ בנקאיים נאלצים לגייס הון בין אם לפי התיקון החדש דרך הבורסה, בין אם דרך מקורות בנקאיים, כאן לדעתי צריך ללכת על רישיון בסיסי מורחב ומורחב פלוס.

<רונן סולומון: מה זה מורחב פלוס?

<רונן סולומון: גופים שירצו לגייס ממקורות בנקאיים ישירות דרך המכרז הבנקאי או דרך פיקדונות מהציבור, יצטרכו לעמוד בדרישות מסוימות כמובן יותר רחבות ויש לאפשר להם את זה כי זה משהו שכבר רץ מוועדה לוועדה.

<רונן סולומון: אני חושב שאנחנו עוברים יותר מדי ועדות וכל הזמן דנים על זה ומדברים על זה ואף פעם לא נוגעים בנקודה.

<רונן סולומון: כדי ליצור תחרות אמיתית לבנקים, זה להעמיד את הגופים החוץ בנקאיים באותה שורה, לאפשר גם להם להיכנס למכרזים החוץ בנקאיים, לגייס ריבית בנק ישראל, הריבית של ה-0.1, ואז הריבית שיציגו הגופים החוץ בנקאיים יהיו תחרותיים.

<רונן סולומון: זה קיים בעולם.

<רונן סולומון: לא המצאנו את הגלגל.

<רונן סולומון: זה קיים בעולם וצריך לעשות את זה גם בישראל.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: חברת גמא, בבקשה.

<אמיר ונג: גמא עוסקת בעיקר בניכיון עסקאות בכרטיסי אשראי, מימון לאלפי - - -

אלי כהן: לא רלוונטי.

אלי כהן: התייחסות לחוק, אם אתה רוצה.

<אמיר ונג: בסדר.

<אמיר ונג: אנחנו בעד הפיקוח ללא סייג.

<אמיר ונג: זה חוק חשוב אבל יש בעיה קשה בחוק.

<אמיר ונג: לפי החוק הזה כאשר חברה עוסקת בפעילות פיננסית, אם זה ניכיון לדוגמה, החוקים שיחולו עליה ייקבעו לפי זהות הבעלים.

<אמיר ונג: אם הבעלים שלך הוא בנק או חברת כרטיסי אשראי, אתה תחיה עם מערכת חוקים אחת ועם מפקח אחד של בנק ישראל.

<אמיר ונג: אם יש לך בעלים אחר, למרות שאתה עושה בדיוק את אותה פעילות של ניכיון כרטיסי אשראי, יחול עליך חוק אחר ויהיה לך מפקח אחר.

<אמיר ונג: כל מפקח יקבע כללים אחרים וכבר בחוק יש כללים אחרים.

<אמיר ונג: לדוגמה, מה זה גילוי נאות לצרכן, מה נחשבת הטעיה של הצרכן, מה הם התנאים לפירעון מוקדם.

<אמיר ונג: לכל מפקח תהיה מדיניות אכיפה שונה, אחד יברר תלונות ציבור, השני יחקור ויגיש כתבי אישום.

<אמיר ונג: זה רע לפיקוח, זה רע למפוקחים, זה לא חוקתי.

<אמיר ונג: לא יכול להיות ששני גופים יעשו בדיוק את אותה פעילות וכל אחד יהיה עם משטר חוקי אחר לפי זהות הבעלים שלו.

<אמיר ונג: זה רע לציבור הצרכנים.

<אמיר ונג: צרכן לא יכול להיות במצב שבו אם הוא מקבל שירות מחברה שהיא בבעלות של חברת כרטיסי אשראי או בנק, אז יש גילוי נאות אחד, ואם הוא מקבל שירות ממישהו אחר, על אותו שירות ממש יש גילוי נאות אחר ותנאים אחרים לפירעון מוקדם.

<אמיר ונג: צרכן לא יכול בצורה כזאת להשוות.

אלי כהן: אתה מתמחה בתחום הבנקאות?

<אמיר ונג: כן.

אלי כהן: זה ההבדל היחיד שצוין?

אלי כהן: ראית את השקף שציין יואל בריס?

אלי כהן: אתה מכיר בנק עם הון עצמי של 300 אלף שקלים?

אלי כהן: תתייחס בצורה רצינית.

אלי כהן: שמענו בקשב רב את ההצגה ואתה יכול להיות הרישיון הבסיסי לעומת הרישיון המורחב.

אלי כהן: הדרישות, בלי שום קשר לבעלים כפי שאתה מציג, הן שונות בצורה מהותית מבנק.

<אמיר ונג: אדוני היושב ראש, אני חושב שכאשר הצרכן לוקח הלוואה, וזאת אותה הלוואה וזה אותו אשראי, התנאים שלו לפירעון מוקדם, שהם נוגעים לזכויות שלו כצרכן, צריכים להיות אותו הדבר וזה לא משנה מי נתן לו את ההלוואה.

אלי כהן: זה נכון אבל זה לא קשור לבעלים.

<אמיר ונג: מה שהחוק הזה קובע זה שזה יהיה תלוי בבעלים.

אלי כהן: ממש לא.

אלי כהן: הון עצמי בנכס פיננסי - 300 אלף שקלים, ברישיון מורחב – מיליון שקלים.

<אמיר ונג: בסופו של דבר, אם אתה תהיה בנק או אתה חברת כרטיסי אשראי ואתה נותן את ההלוואה, אתה תהיה במשטר של בנק ישראל עם כללים מסוימים לפירעון מוקדם.

<אמיר ונג: אם אתה לוקח את ההלוואה ממישהו שהוא אינו בנק, אתה תהיה עם כללים אחרים לפירעון מוקדם.

<אמיר ונג: זה לא הגיוני מבחינה צרכנית, זה לא יאפשר לצרכנים להבין את הזכויות שלהם, לעמוד על הזכויות שלהם ואין שום סיבה לפיצול הזה.

<אמיר ונג: בסופו של דבר על פעילות כמו מתן אשראי, לטעמנו צריך להיות מפקח אחד ולא משנה אם זה בנק ישראל או אוצר.

<אמיר ונג: אנחנו לא מבינים למה לפצל את זה לשניים.

<אמיר ונג: צריך להיות מפקח אחד לסוג של פעילות.

אלי כהן: כמה זמן אתם מנסים להשיג רישיון סליקה?

<אמיר ונג: הרבה יותר מדי.

<אמיר ונג: כמה שנים.

אלי כהן: אתה מבין למה מקימים את זה?

אלי כהן: דווקא בשביל שיהיה לך מפקח נוסף על מנת שכן תזכה עוד בימינו אנו לקבל רישיון בנקאות.

<אמיר ונג: ניכיון אנחנו כבר עושים ובניכיון אנחנו לא חושבים שנכון שאנחנו נהיה במצב שאנחנו פועלים לפי כללים א' וחברות הניכיון שבבעלות חברות כרטיסי האשראי יפעלו לפי כללים ב' מבחינת מה הזכויות של הלקוחות שלנו.

<אמיר ונג: זה אותו שירות, אלה אותם לקוחות.

<אמיר ונג: הכללים לגבי הזכויות של הלקוחות חייבים להיות זהים.

<אמיר ונג: אם חייבים לפצל לשני מפקחים, ואני לא מבין למה, לפחות להטיח מנגנון שהכללים יהיו אותם כללים ולא שכל אחד יקבע לעצמו כללים כפי שהוא רוצה.

<אריאל גנוט: או במילה אחרת, שהכללים שאנחנו צריכים לעמוד בהם על פי החוק הזה ואנחנו נשמח לעמוד בהם, יוטלו גם על החברות המפוקחות על ידי הפיקוח על הבנקים בקופי פייסט.

<אריאל גנוט: גם אותם כללי אכיפה למשל על אי גילוי נאות.

<אריאל גנוט: אם תוטל סנקציה פלילית על מצב של אי גילוי נאות, היא תוטל על כל הגופים העוסקים במתן אשראי ולא משנה מי המפקח שלהם.

<אמיר ונג: ראינו מה קרה עם חוק הלוואות חוץ בנקאיות במשך שנים על גבי שנים ומה שמוצע כאן זה לשכפל את זה בקנה מידה גדול פי מאה לכל הרוחב של איך פועלים במתן אשראי בתוך המערכת הבנקאית ומחוץ למערכת הבנקאית.

אלי כהן: לגבי דרישות מינימליות, לגבי נושא האכיפה ולגבי נושא פלילי, נמצאת כאן את היועצת המשפטית של הוועדה, עורכת הדין ורד.

אלי כהן: את הסוגיות האלה, אני מניח שנלבן גם מול משרד האוצר.

<ורד קירו זילברמן: ודאי.

אלי כהן: איגוד חברות ממוסדות למתן אשראי.

אלי כהן: אם תוכל גם להסביר מה זה בדיוק האיגוד הה.

<עודד אופק: הוא מרכז מספר גופים שהם בעצם גופים ממוסדים או גדולים יותר שחוסים פחות או יותר תחת ההגדרה הזאת.

אלי כהן: כמו איזה גופים?

<עודד אופק: חלקם יושבים כאן מסביב לשולחן.

<עודד אופק: באופן כללי וככלל, האיגוד מברך על החקיקה שמסדירה באמצעות רגולציה את תחום הפעילות הזה.

<עודד אופק: זה דבר נכון וחשוב ואנחנו מברכים כמובן על כל חקיקה שבעצם מוקיעה עבריינות והלבנת הון.

<עודד אופק: זה נושא מאוד מאוד חשוב שאנחנו רואים בו חשיבות גדולה.

<עודד אופק: מנגד אנחנו נבקש לעמוד גם מול הוועדה על חקיקה מאוזנת, חקיקה שהיא חדשה במהותה ונועדה כרגע להסדיר את הפעילות של הגופים האלה.

<עודד אופק: לכן נידרש להבטיח בלמים רלוונטיים או איזונים רלוונטיים.

<עודד אופק: אם מנסים להשוות מבחינת החקיקה שחלה על גופים מפוקחים, אם אנחנו משווים בין חברות ביטוח שמבטחות את המבוטחות שלהם אל מול חברות נותני האשראי שנותנות כסף בשלב הראשון אבל בשונה מחברת ביטוח הן לא משפות את המבוטח אל מול חברות שמנהלות כספי ציבור, אנחנו חושבים שבסופו של דבר החקיקה שמוצגת לפני הוועדה, מבחינת סמכויות הרגולטור, היא חקיקה יחסית מחמירה.

<עודד אופק: נרצה לעמוד מול הוועדה על ההיבטים האלה.

<עודד אופק: כמו כן, נרצה מעצם העובדה שמדובר בחקיקה חדשה, גם לקבוע איזושהי תקופת התאמה או תקופת מעבר להחלה של הרגולציה הזאת, אם נקרא לזה הגנת ינוקא לצורך העניין לגבי התקופה בה זה יחול או החלה מדורגת של הוראות החקיקה.

<עודד אופק: אלה פחות או יותר ההערות המהותיות מבחינתנו עליהן נרצה לעמוד.

<עודד אופק: הערה נוספת שנרצה לעמוד מול הוועדה מבחינת ההתערבות בעבודה השוטפת של הגופים, לאפשר להם לעבוד לבצע את עבודתם.

<עודד אופק: אלה ההערות המהותיות.

אלי כהן: תודה רבה על ההערות.

אלי כהן: אני מבקש שגם אתה וגם יתר הנוכחים יעבירו את הערותיהם לא יאוחר מיום ה-30 בינואר.

אלי כהן: חברת פנינסולה ולאחר מכן עמותת ידיד.

<מיכה אבני: תודה.

<מיכה אבני: אני קודם כל רוצה להחמיא ולהודות ליושב ראש הוועדה ולשר האוצר על עבודה מדהימה שהם עושים בפתיחת השוק לתחרות.

<מיכה אבני: יש לי שתי הערות על החוק הראשון.

<מיכה אבני: התהליך של הנפקת תעודות נותן שירותי מטבע שנוצר לפני כעשר שנים, בעצם הכשיר מאות, אם לא אלפי, עסקים שאולי לא צריכים להיות קיימים מבינת צורת מתן האשראי אצלם וחלק ממטרת החוק כאן הוא להסדיר את הנושא הזה.

<מיכה אבני: אבל יצירת רף הון עצמי של 600 אלף שקלים למתן אשראי של 25 מיליון שקלים ומעלה, זה כמו להנפיק עוד תעודות נש"מ.

<מיכה אבני: זאת אומרת, זה לקחת חנויות נעליים ולתת להם להתעסק בבנקאות.

<מיכה אבני: אם רוצים לפתור את הבעיה הזאת של הגופים הקטנים הלא מפוקחים שפועלים בלי הידע המקצועי המתאים ובלי היכולות המתאימות, רף ההון העצמי צריך להיות דרמטית גבוה מ-600 אלף שקלים .

<מיכה אבני: הייתי מציע עשרים-שלושים מיליון שקלים אבל בוודאי מיליונים רבים כי 600 אלף שקלים, כל אחד יכול לפתוח דבר כזה אם אין לו עבר פלילי והוא לא צריך להבין באשראי ולא צריכה להיות לו יכולת לעמוד מול הבעיות.

<מיכה אבני: הערה שנייה.

<מיכה אבני: אני חוזר לחוקתיות.

<מיכה אבני: הסנקציות הפליליות שעומדות מאחורי הפרות החוק הזה שחלות לדוגמה על עובדי נותן האשראי ולא חלות על עובדי המערכת הבנקאית, הן לא חוקתיות והן לא הגיוניות.

<מיכה אבני: לא יתכן שעובד שלי עושה טעות והולך לכלא ועובד של בנק הפועלים עושה את אותה טעות אבל בפי שתיים חומרה ובנק הפועלים יקבל נזיפה מבנק ישראל.

<מיכה אבני: חייב להיות איזון במישור הפלילי בין החוקים האלה.

<מיכה אבני: אני לא הייתי מציע לאחד את הרגולטורים אלא ליצור איזון באכיפה הפלילית.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אני ארצה שבמהלך הדיונים נתייחס לשתי ההערות האלה.

אלי כהן: קודם כל, אני חושב שאולי פעילות שעושה הנש"מ, אולי זאת פעילות שהיא פעילות בסיסית אבל מישהו שעוסק במתן אשראי, באמת אפשר לראות את הסוגיה של ההון העצמי.

אלי כהן: אם אתה עושה נש"מ, זה משהו אחד, ואם אתה נותן אשראי, ההיקף הוא אחר ובאמת מבחינת הרגולציה, לצורך העניין יהיה איזון בין הגופים השונים מתוך מטרה לבוא ולעודד ולא מתוך מטרה לבוא ולהכביד.

חיים ילין: כן, אבל לדעתי זה יהיה הדיון.

חיים ילין: אם אתה שואל אותי, זה יהיה על שולחן הדיונים, השלכות רוחב.

חיים ילין: אנחנו מכירים את זה.

חיים ילין: זה יהיה הדיון כאן.

חיים ילין: השאלה היא איך אתה גורם לכך שתהיה דיפרנציאציה גם לפי החוק כדי שתהיה תחרות.

חיים ילין: זה מהות הדיון ואת זה אני אומר לך עכשיו כי מה שדורשים כאן זה עוד בנקים ולכן איזה תחרות תהיה אם יש עוד בנקים?

חיים ילין: צריך להיות משהו שונה.

חיים ילין: אני חושב שהצד המשפטי, אמרתי את זה לוורד, אם לא נצליח לפצח את זה, ייקחו אותנו למקומות אחרים.

אלי כהן: עמותת ידיד ולאחר מכן חברת מימון ישיר.

אלי כהן: אחרון הדוברים יהיה דני מזרחי.

<רן מלמד: תודה אדוני.

<רן מלמד: קודם כל, באמת ברכות על החוק החשוב הזה.

אלי כהן: הברכות ליואל בריס, לאבי ליכט ולצוות.

<רן מלמד: לכל מי שעסק במלאכה.

<רן מלמד: הערות ספציפיות כמובן נעיר עת יתחילו הדיונים.

<רן מלמד: אני באמת רוצה לבקש שאם בסוף זה המפקח שהולך להיות, לעשות אותו כמה שיותר מהר לפני שכל החברות של חוק נאווי ואחרות יתחילו לפעול כך שלא יהיה לנו ולו רגע אחד בו תהיה פעילות של נתינת אשראי שלא תהיה מפוקחת.

<רן מלמד: צריך איכשהו לנסות ולהגיע לפחות בלוחות הזמנים לדברים האלה.

<רן מלמד: אני מודה שכמה דברים שקראתי עת הכנתי את ההערות שלי לחוק תפסו את עיני לפחות לנושאים של חשיבה ואולי נדון בהם לאחר מכן.

<רן מלמד: האחד הוא הנושא של שקיפות והעברת מידע בעיקר לצרכנים, לדעתי זה נושא לא מספיק ברור ולא מספיק בולט בחוק.

<רן מלמד: נושא פניות הציבור והטיפול בהן, למרות שהוא רשום בפרק מיוחד בחוק, לדעתי מאוד מאוד לוקה בחסר וצריך לזכור שהמפקח כאן יש לו תפקיד כפול – הוא גם מפקח על החברות והוא גם אמור לשמש כסוג של פניות ציבור לאזרחים – ואם אני אקח מפקח קצת דומה לזה שהוא המפקח על הביטוח היום, שם יש כישלון גדול בחלק גדול מהדברים ואני חושב שצריך ללמוד ולראות איך אפשר לתקן.

<רן מלמד: אני אשמח להציג דברים אני חושב שאותם צריך יהיה לתקן.

<רן מלמד: הדבר האחרון בהקשר הזה שעדיין קשור לפיקוח.

<רן מלמד: המפקח כאן סוברני, כמו מפקחים אחרים, לקבל החלטות בלי שום פיקוח עליו.

<רן מלמד: אני חושב שאנחנו נצטרך לחשוב על פיקוח עליו.

אלי כהן: מפקח על המפקח.

<רן מלמד: נכון.

<רן מלמד: אדוני היושב ראש, יש שיטה בישראל שכאשר יש לנו מפקח, אנחנו מוציאים תמיד למיקור חוץ את מי יעשה את העבודה בשבילו.

<רן מלמד: אני מקווה שכאן זה לא יהיה המצב לאור האמירה של התקציב של עשרות מיליוני שקלים שיידרשו לכוח אדם.

<רן מלמד: אני באמת חושב שחלק מהדברים וההנחיות של המפקח שנצטרך לקבל, יצטרכו לבוא לאישור אחת מוועדות הכנסת ואנחנו לפחות נבקש שהדברים האלה יופיעו במקומות שונים בזמן הדיונים בהצעת החוק.

<רן מלמד: שוב ברכות ותודה רבה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: מימון ישיר, בבקשה.

<בצלאל לבנה: דירקטור בחברת מימון ישיר.

<בצלאל לבנה: אני כמובן מצטרף לברכות של קודמיי לעצם החקיקה ולעושים במלאכה.

<בצלאל לבנה: אני חושב שהתכליות של החוק הן מאוד חשובות והוצגו כאן בהרחבה.

<בצלאל לבנה: יש לי קצת הסתייגויות לגבי תחולת החוק וגם לגבי תכולת החוק.

<בצלאל לבנה: לטעמי התכלית המרכזית של החוק הזה באה במסגרת כלל החקיקה שעכשיו נמצאת על המדוכה בתחום של הרחבת התחרות אל מול הבנקים בתחום של האשראי הצרכני ואשראי אחר.

<בצלאל לבנה: תכלית נוספת מאוד מרכזית כאן היא נושא של הגנת הצרכן.

<בצלאל לבנה: ברגע שיש הפרדה בין שחקנים שונים בשוק שהולכים לתת אשראי צרכני ללקוחות החל מבנקים, עבור דרך חברות כרטיסי האשראי, עבור דרך מבטחים, קופות גמל וכדומה, שכל אחד מהם יושב תחת מפקח אחר, לדעתי זאת אנומליה קיצונית.

<בצלאל לבנה: תחום האשראי הצרכני, כמו שהוא דורש התמחות מאוד גדולה מצד נותן האשראי, לדעתי הוא דורש גם מיומנות או הבנה והגנה הרבה יותר רחבה על הצרכן כלוקח האשראי.

<בצלאל לבנה: יש כאן רשימה של 15 גופים שמוחרגים מהחוק והם לא צריכים להיות במסגרת הפיקוח של המפקח הזה.

<בצלאל לבנה: הכוונה היא שיהיו שחקנים שונים באותו שוק, שוק אשראי צרכני, וכל אחד מהם יהיה ברגולציה אחרת.

<בצלאל לבנה: נאמרו כאן למשל דברים בנושא של פירעון מוקדם, ואז יהיה רגולטור אחד שיאמר שאפשר לפרוע פירעון מוקדם ואחר יגיד שאי אפשר לפרוע פירעון מוקדם.

<בצלאל לבנה: אחד בתנאים כאלה ואחד בתנאים כאלה.

<בצלאל לבנה: גילוי נאות כך וגילוי נאות אחר.

<בצלאל לבנה: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח שאני שומע שיש עכשיו היכן חברות כרטיסי האשראי מופרדות, אלא אני מדבר על גופים חוץ בנקאיים כמו גופות גמל שיהיו שחקניות באשראי או חברות ביטוח או מנהל השקעות שירצה לתת אשראי.

<בצלאל לבנה: כל אחד מהם הוא מחוץ לחקיקה.

<בצלאל לבנה: אנחנו היינו בשימוע ונאמר שהם רואים בזה, איזה דבר מוזר, שלגוף מסוים יהיו שני רגולטורים אבל המצב הוא איום.

<בצלאל לבנה: אם יש גוף שהוא חברה ציבורית והוא גם מבטח ובמקרה הוא גם מונופול, יש לו שלושה רגולטורים.

חיים ילין: לחברת החשמל יש 16 רגולטורים.

<בצלאל לבנה: בוא נלך הכי קיצוני לחברות כרטיסי אשראי שמוזכרות כאן בוויכוח.

<בצלאל לבנה: אומרת המפקחת על הבנקים שהיא גוף סליקה גדול והיא רוצה להיות המפקחת עליהן.

<בצלאל לבנה: בסדר, שהיא תהיה המפקחת אבל בתחום האשראי הצרכני, יהיה הרגולטור הזה מפקח ושכל התחום הזה יכוסה על ידי פיקוח אחד.

<בצלאל לבנה: זאת אנומליה אחת.

<בצלאל לבנה: אנומליה שנייה היא הזנב הארוך של החוק הזה.

<בצלאל לבנה: אנחנו גוף עם הון עצמי של מאות מיליוני שקלים ואני קורא כאן שגוף שהולך להיות עם 600 אלף שקלים הולך להיות כמוני עם אותה חקיקה, עם אותו פיקוח, עם אותה רגולציה, עם אותם תנאים, עם אותם כללים וכדומה.

<בצלאל לבנה: זה נשמע לי באמת לא סביר.

<בצלאל לבנה: כמו שאתה אמרת אדוני, מי שנכנס להיות נש"מ – ובעצם כל החוק הזה נולד מהבדיקה של צוות ליכט על האווירה הלא טובה או הצבעים האפורים שהיו בעולם הנש"מים ונותני האשראי הקטנים ופתאום זה הפך להיות משהו שחל גם על הגדולים.

<בצלאל לבנה: אני חושב שמה שקורה באמת זה שכלל שצריך להיקבע לנותן אשראי בכלל הוא שא יכול ל היות שיהיה עם הון עצמי כל כך מזערי.

<בצלאל לבנה: הוא צריך הון עצמי של עשרים-שלושים מיליון שקלים כמו שנאמר כאן אפילו שהסיכון שלו הוא לא גדול, למרות שנאמר כאן שיש לו סיכון מהרפטציה של לקיחת האשראי.

<בצלאל לבנה: גוף שהולך לתת אשראי ללקוחות, גם כדי שהוא יוכל לעמוד בכל הכללים של החקיקה השונה והמגוונת – חוק אשראי, חוק נתוני אשראי והחוק הזה – גוף כזה צריך שיהיה לו הון ויכולת כדי ליצור אכיפה פנימית, לעמוד ברגולציה ולא מישהו עם 600 אלף שקלים.

<אריאל גנוט: אבל הוא נותן.

<אריאל גנוט: הוא לא לוקח.

<אריאל גנוט: אם הוא עומד בכל כללי החוק, למה להגביל תחרות?

<אריאל גנוט: שכולם ייתנו אשראי.

<בצלאל לבנה: הסברתי למה.

אלי כהן: זאת נקודה שבהחלט צריך להתייחס אליה.

חיים ילין: אם כולם יקבלו אשראי, מאיפה יבוא הכסף?

חיים ילין: ידפיסו כסף?

<אריאל גנוט: לבן אדם יש כסף בכיס, אם הוא עומד בכל הוראות החוק ומוכן לתת את זה בזול, צריך להגביל את כולם לעמוד ברגולציה אבל לא לחסום שחקנים קטנים.

אלי כהן: אנחנו לא פותחים דו שיח.

אלי כהן: הבהרת את הנקודה שהיא חשובה.

אלי כהן: אני אומר שבנושא הזה צריך או מינימום הון עצמי לנותני אשראי או אולי הלימות הון בסיסי של איקס אחוזים.

אלי כהן: אני חושב שאלה נקודות שיואל, אני מבקש שתתייחסו אליהם.

חיים ילין: עכשיו אני מבין למה הם לא רצו לתת את הנתונים.

אלי כהן: יואל, אני מבקש תחשבו על זה.

אלי כהן: גם על מינימום הון עצמי או על הלימות הון בסיסי.

<דניאל מזרחי: מנכ"ל ואחד מבלי השליטה בחברת אופל בלאנס.

<דניאל מזרחי: אנחנו עוסקים בשירותים פיננסיים.

<דניאל מזרחי: אני מברך על המהלך, אני מברך את העוסקים במלאכה ועוד יותר אני מברך על ההכרה במערכת החוץ בנקאית כפתרון אלטרנטיבי.

<דניאל מזרחי: אני מבקש להתייחס לארבע נקודות.

<דניאל מזרחי: עצם הרגולטור, לא נשכח שהרגולטור על הבנקים, על המוסדיים, על קופות הגמל נועד בעצם בעיקרו להגן על כספים שהציבור מפקיד בפיקדונות.

<דניאל מזרחי: אצלנו המצב שונה.

<דניאל מזרחי: אנחנו אלה שנותנים את האשראי ואנחנו לא מנהלים פיקדונות.

<דניאל מזרחי: אנחנו אלה שמסכנים את הכסף.

<דניאל מזרחי: מה שחשוב לוודא זה להגדיר מה מטרות הרגולטור כך שלא יהיה מצב שהרגולטור בעצם מכביד ויוצר עוד רגולציה מה שבעצם יפריע.

<דניאל מזרחי: לא לשכוח שאנחנו לא בנקים ואנחנו לא קופות גמל.

<דניאל מזרחי: הרגולציה צריכה להיות מתאימה לגופים יותר קטנים כך שנוכל לעמוד בה ושלא יהיה מצב שהקש שובר את גב הגמל.

<דניאל מזרחי: אני לא מבין למה כל הזמן יש גישה מקלה לגבי הגמ"חים.

<דניאל מזרחי: זה נכון שהם עושים פעילות קודש קודשים.

<דניאל מזרחי: רבותיי, הגמ"חים מקלים את הרגולציה שם וזאת קרקע פורייה להלבנת הון ואני מצטער שאני אומר את זה.

<דניאל מזרחי: גם כשהם לא לוקחים ריביות, זאת ממש רקע פורייה לביצוע עבירות בהלבנת הון.

<דניאל מזרחי: יש לתת רגולציה גם שם.

<דניאל מזרחי: אני יכול לתת דוגמה.

<דניאל מזרחי: אדם יכול לבוא ולקחת הלוואה של מאה אלף שקלים והנה הוא מחזיר אותה אחרי חודש ימים אבל הוא מחזיר אותה בצורת צ'קים שהוא בעצם סולק עבור משפחת פשע.

<דניאל מזרחי: הוא החזיר את ההלוואה והוא רק קיבל הלוואה וקודש קודשים אבל אני מקווה שהמסר ברור.

<דניאל מזרחי: מי מגדיר מהו יושר ויושרה?

<דניאל מזרחי: אני לא יודע.

<דניאל מזרחי: יש הרבה אנשים שלא הייתי מגדיר אותם ישרים והם מכהנים בתפקידים מאוד רמים.

<דניאל מזרחי: בואו נגדיר מהו יושר ויושרה.

<דניאל מזרחי: זה לא בעיני המתבונן אלא אלה צריכים להיות דברים מוגדרים.

<דניאל מזרחי: העלו כאן נקודות לגבי הון עצמי.

<דניאל מזרחי: אני חושב שצריך להיות איזה יחס בין הון עצמי לסך מאזן.

<דניאל מזרחי: שלא יהיה מצב שאדם יגיע עם 600 אלף שקלים ויהיה לו תיק אשראי של עשרה מיליון שקלים.

<דניאל מזרחי: זה הזוי וזה לא הגיוני.

<דניאל מזרחי: אני כן חושב שצריכה להיות תקרה מקסימלית של הון עצמי עם רף מקסימלי ממנו זה בסדר, אבל לא בטח 600 אלף שקלים.

<דניאל מזרחי: יוצא מצב שאדם מגיע עם 600 אלף שקלים וממונף למוות, הכספים הם לא שלו, הוא מוכר אותם ולימים בזמן משבר הוא עצמו לא יכול לעשות פריסה ללקוחותיו וזה לא הבנקאי האולטימטיבי שהייתי רוצה לראות.

<דניאל מזרחי: תודה.

<רונן סולומון: אדוני, לאור ההערות שעלו כאן, אני חושב שאולי כדאי לקחת כאן עבודת מחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ולקבל גם נתונים שמשרד האוצר אסף ולעשות כאן איזושהי השוואה בינלאומית ולראות מה קורה בעולם.

<רונן סולומון: אני חושב שזה גם ייתן לחברי הכנסת תמונה ומבט, בייחוד אם משרד האוצר אסף נתונים כך שמרכז המחקר והמידע יעשה את זה ביתר קלות.

<רונן סולומון: אז נוכל לקבל החלטה יותר נבונה.

אלי כהן: יואל, אם תוכל להתייחס רק לנושא של סוגיית בעלי השליטה מבחינת יושר.

<יואל בריס: משפט באמת כללי.

<יואל בריס: הכול כמובן הוא איזון.

<יואל בריס: כמו שאנחנו רואים, יש כאלה שאומרים בוא נהפוך את כולם לבנקים ואולי אפילו נביא את כולם לפיקוח ברמה של בנקים ויש כאלה שאומרים תן לקטנים להתקיים.

<יואל בריס: אלה בדיוק האיזונים שישבנו עליהם.

<יואל בריס: אני לא אומר שהאיזון אליו הגענו הוא האיזון היחידי שאפשר להגיע אליו, אבל המבנה של כלל הרגולציה הפיננסית במדינת ישראל, אין לנו מה שיש בחלק מהמדינות שם יש מחלקות.

<יואל בריס: יש לנו פיקוח על הבנקים, יש לנו אגף שוק ההון, יש צורך ברגולטור חדש שיטפל במי שאיננו חלק מהגופים האלה.

<יואל בריס: לא הייתי מציע להכביד עליהם יותר מדי ובוודאי לא להקל עליהם.

<יואל בריס: בחלק מהדברים אנחנו נותנים כאן סמכויות, כמו אמרתי, גמישות וחדשניות לרגולטור הזה כדי שהוא יוכל להתאים את הרגולציה לנושאים שהוא צריך להפעיל עליהם רגולציה.

<יואל בריס: לעניין יושר ויושרה.

<יואל בריס: דווקא מכל הדברים, זה דבר שיש לנו נוהגים מאוד ברורים של הגדרת יושר ויושרה גם בבנק ישראל, גם בפיקוח על הביטוח.

<יואל בריס: זה כולל בוודאי עבר פלילי אבל זה יכול לכלול לעתים גם דברים שהם מעבר לכך כמו עבירות שבוצעו בחוץ לארץ ולא הוכרו בישראל או התנהגויות משמעתיות חמורות במיוחד שיכולות להשפיע על הגדרת יושר ויושרה של אדם.

<יואל בריס: אני לא חושב שזה דווקא השוליים העמומים של הדבר הזה.

<יואל בריס: הדברים בכלל שראינו והעובדה שגם נאמרו דברים שהם דבר והיפוכו, מלמדים על כך שיש צורך להגיע באמת לאיזון בשאלות האלה של לפקח לא יותר מדי ולא פחות מדי והכי חשוב זה לפקח הכי חכם שרק אפשר כדי שהחליפה תתאים למשימה.

אלי כהן: תודה רבה לך וגם לכל הצוות על ההצגה היום.

אלי כהן: עד סוף השבוע יצאו מועדים על ידי מנהלת הוועדה לגבי הישיבות הבאות ולגבי הנושאים הבאים ואז תוכלו להתייחס ספציפית.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: הישיבה נעולה.