ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 211, 2015-12-23 10:20

משה גפני: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום תקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות) (תיקון), התשע"ה-20152 ותקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה מס' 3), התשע"ה – 2015.

<אורן מור: אני אתן סקירה קצרה.

<אורן מור: אני מאגף הכלכלה במשרד התקשורת.

<אורן מור: אולי לא כולם יודעים מה זה טלגרף אבל בגדול אנחנו מדברים על כל מה שהוא אלחוטי.

<אורן מור: כל תקשורת אלחוטית שבעצם התווך הוא אוויר והנתונים עוברים דרך האוויר.

<אורן מור: כולם מכירים את הסלולר, כולם מכירים את הרדיו, כולם מכירים את שידור הטלוויזיה.

<אורן מור: זה אלחוט.

<אורן מור: יש עוד כמה יש עוד כמה שימושים כמו נניח מיקרוגל שזה כמו קו נלן שהוא כמו העברת נתונים מרוכזת דרך האוויר.

<אורן מור: כמו שיש כבל מתחת לרצפה, אז יש ערוץ, עורק מסוים שעובר.

<אורן מור: חלק ניכר מהתקשורת שאנחנו מקבלים היא אלחוטית.

<אורן מור: המשאב הזה, הוא משאב במחסור.

<אורן מור: מחה אומר משאב במחסור?

<אורן מור: זה אומר שאם מישהו משתמש בתדר מסוים, אחר לא יכול להשתמש באותו מקום באותו תדר.

<אורן מור: לכן יש צורך לנהל את המשאב הזה שהוא במחסור וכאן נכנסות אגרות התדרים.

<אורן מור: אגרות התדרים בעצם אומרות, אתה רוצה להשתמש במשאב הזה?

<אורן מור: שלם כסף.

<אורן מור: צריך גם לנהל את זה.

<אורן מור: התפקיד הכי מהותי של האגרה הוא ליצור תמריצים נכונים לשימוש יעיל בתדרים, שלא יהיה בזבוז כי אם יהיה בזבוז, בעצם אנחנו פוגעים בעצמנו כי מישהו אחר לא יוכל לעשות שימוש בזה.

<אורן מור: על רגל אחת אפשר להגיד שאגרות התדרים צריכות לחפוף פחות או יותר או כמה שאפשר את הערך הכלכלי של השימוש בתדר.

<אורן מור: זאת בעצם התורה על רגל אחת.

<אורן מור: כל הניסיונות עכשיו שלנו לשנות את אגרות התדרים ולהחליף מדרגות ולשנות כל מיני תעריפים, זה רק כדי לקרב את האגרה לערך הכלכלי של השימוש באותו תדר.

<אורן מור: האגרות שקבועות כיום נקבעו לפני כמעט עשרים שנים.

<קריאה: ב-1995.

<אורן מור: מאז הן מעודכנות בשיטת הטייס האוטומטי בהתאמות מדד.

<אורן מור: ברור שהאגרות שנקבעו אז לא רלוונטיות כל כך להיום כיוון שהטכנולוגיות השתנו, תחומי תדר נוספים הושמשו לשימוש ובעצם הקשר הוא די מקרי היום בין האגרה לערך הכלכלי ולכן יש צורך לעשות קצת סדר.

<אורן מור: מה שאנחנו עושים היום זה לא טיפול שורש לעניין הזה אלא זה יותר טיפול קוסמטי.

<אורן מור: אנחנו משנים דברים.

<אורן מור: מומי דהאן, יועץ שנשכר על ידי משרד התקשורת לפני כמה שנים, זיהה גם כי הציבור, או יותר נכון מפעילי התקשורת, העלו את זה בפניו וגם כי ראינו שיש חוסר מתאם או חוסר איזון כלכלי משמעותי בין האגרה לבין הערך הכלכלי.

<אורן מור: זה אינטואיטיבי.

<אורן מור: אין כאן איזו בדיקה מעמיקה.

<אורן מור: הבדיקה המעמיקה, אנחנו הולכים להיכנס אליה עוד מעט והיא בעצם תעשה סדר על ידי יועץ בינלאומי שיתמחר את הערך הכלכלי שגלום בשימוש בכל תדר ותותאם לו אגרה מתאימה.

<אורן מור: השינויים שאנחנו רוצים לעשות.

<אורן מור: אני אומר על קצה המזלג.

<אורן מור: הנחות פריפריה.

<אורן מור: זה התחום הכי אינטואיטיבי כאן.

<אורן מור: שאר הדברים פחות אינטואיטיבים.

<אורן מור: לא יכול להיות שתדר בערבה שווה כלכלית לשימוש בתדר בתל אביב.

<אורן מור: לכן צריך לעשות חלוקה דיפרנציאלית של האגרות – אגרות לשימושים מקומיים בפריפריה ואגרות לשימושים מקומיים במרכז.

<אורן מור: החלק האינטואיטיבי הוא ליצור דיפרנציאציה בין פריפריה למרכז.

נורית קורן: זה נושא מאוד חשוב.

<אורן מור: כן.

<אורן מור: בתחום הרדיו זיהינו שהאגרות בישראל הן יקרות מאוד, אמנם תחום הרדיו צפוף כאן מאוד בגלל הטופוגרפיה של המדינה וגם הפרעות מהשכנים שלנו, אבל האגרות כאן מאוד יקרות.

<אורן מור: מצאנו צורך או יכולת להפחית אותן במידה ויש לנו אמצעי לנטר ולאכוף הספקי שידור.

<אורן מור: בתחום המיקרוגל זיהינו שיש אי התאמה בין המדרגות של האגרות לבין השימושים והערך של השימוש בכל תדר, בכל תחום תדר, ולכן עשינו שינויים במדרגות.

<אורן מור: בגדול הפחתנו את האגרות בתחום המיקרוגל במשהו כמו עשרים אחוזים וזה גם כדי להתאים את זה לממוצע העולמי כי ראינו שהאגרות כאן קצת יקרות, אבל המהפכה הכי חשובה היא בעצם שהשמשנו תחומי תדר בתחומי התדר הגבוהים כאשר כרגע האגרה הייתה קבועה החל משלושים ג'יגה הרץ ואנחנו עכשיו ממשיכים את זה לאגרה המקסימלית עד תשעים ג'יגה הרץ ודווקא התחום של תשעים ג'יגה הרץ או שבעים עד תשעים, הוא התחום הכי חשוב היום לסלולר שם רוצים לעשות שימוש באלומות קצרות שמפריעות מעט והוא חשוב מאוד לתחום הסלולר לכל השימושים החדשים ב-LT.

משה גפני: מה אתה מבקש מאתנו?

<אורן מור: אנחנו רוצים לעשות כמה שינויים בתקנות.

<אורן מור: המשמעויות הכספיות שלהם הן די צנועות, משהו כמו בין 15 ל-20 מיליון שקלים.

<הרן לבאות: חסכון למפעילים בשנה.

<אורן מור: כן.

<אורן מור: בגדול אנחנו רוצים להוריד את הכנסות המדינה פחות או יותר בין 15 ל-20 מיליון שקלים ולעשות כל מיני שינויים מבניים במבנה האגרות ובגובה שלהן.

<הרן לבאות: סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת.

<הרן לבאות: מדובר בעצם בשני סטים של תקנות כאשר סט אחד עליו דיבר אורן, הסט העיקרי, שהוא שינוי באגרות, בהוראת שעה, והסיבה שזה בהוראת שעה היא מכיוון שאנחנו בתוך עבודה כלכלית מעמיקה יותר שתטייב או תעדכן את הערך הכלכלי.

<הרן לבאות: אנחנו מתקנים יותר תמריצים ועיוותים משמעותיים ואנחנו מבינים שבעוד שלוש שנים אנחנו כנראה נשב כאן שוב וניתן סקירה קצת יותר משמעותית.

<הרן לבאות: הסט השני שאיננו בהוראת שעה, הוא בעצם גם מתקן עיוותים אבל גם מאפשר לאגף ספקטרום שלנו לנהל על צד הניהול של כל בעלי הרישיונות לספקטרום בצורה מיטבית והוא משפר להם את השירות.

<הרן לבאות: זה לא בא באופן של פגיעה בשירות אלא באופן של טיוב השירות למפעילים.

משה גפני: מה אתם מבקשים?

<הרן לבאות: לאשר את התקנות.

משה גפני: למה אחד קבוע והשני הוראת שעה?

<הרן לבאות: כרגע הסברתי שהוראת השעה - - -

משה גפני: אני מתנצל, לי צריך להסביר כמה פעמים.

<הרן לבאות: אני מתנצל.

<הרן לבאות: אני אסביר שנית.

משה גפני: אני צריך להתנצל.

משה גפני: אתה תסביר.

<הרן לבאות: הסט בהוראת שעה נובע מהמקום שבו יש מחיר עוגן, יש איזשהו תחשיב כלכלי עוגן לתדרים.

<הרן לבאות: מחיר העוגן הזה לא שונה באופן מהותי גם בתקנות שאנחנו מציגים לפניכם.

<הרן לבאות: מחיר העוגן הזה נכנס עכשיו לעבודה כלכלית באמצעות יועץ בינלאומי שתסתיים כנראה רק בעוד שנתיים.

<הרן לבאות: אנחנו לקחנו עוד טווח זמן כי אנחנו יודעים שעד שמסיימים את כל ההתנהלות, זה לוקח קצת יותר זמן.

משה גפני: אם כן, לשם מה אתם מביאים את התקנות האלה אם זה ממילא לא משנה?

<הרן לבאות: גם את זה הסברתי.

<הרן לבאות: יש כאן תיקון - - -

משה גפני: הסברת, זה לא מספיק.

משה גפני: לי צריך להסביר כמה פעמים.

משה גפני: כמה פעמים אני אגיד לך את זה?

<אורן מור: זה כדי לתקן עיוותים משמעותיים.

<הרן לבאות: לתקן עיוותים כרגע בהיבט של תמריצים.

משה גפני: מה הוראת השעה הזאת?

משה גפני: מה אתם רוצים בהוראת שעה?

<הרן לבאות: אני יכול לתת דוגמה?

משה גפני: כן.

<הרן לבאות: לדוגמה.

<הרן לבאות: האגרה למיקרוגל נקבעת היום עד ארבעים ג'יגה הרץ.

<הרן לבאות: היום יש שימוש טכנולוגי גם במקטע שבין השבעים לתשעים ג'יגה הרץ.

<הרן לבאות: מכיוון שאנחנו מסיימים היום בארבעים ג'יגה הרץ, קורה שהאגרה לא קיימת אבל גם אם היא הייתה קיימת, בין השבעים לתשעים האגרה הייתה גורמת לזה שבעצם כלכלית לא היה ערך לשימוש במוצר.

<הרן לבאות: לכן הורדנו את האגרה באופן משמעותי כדי להשוות אותה לערך הכלכלי שלה בתקווה שיהיה שימוש רב על ידי חברות הסלולר במקטע הזה ולא רק.

משה גפני: רשות השידור.

<מנחם גרנית: מנהל חטיבת הביצוע בקול ישראל, רשות השידור בפירוק.

<מנחם גרנית: אני רוצה לשמש כפה לתחנות הרדיו החינוכי של קול ישראל.

<מנחם גרנית: כיום יש כארבעים תחנות רדיו שמשדרות מבתי ספר תיכון, מכללות ואוניברסיטאות.

<מנחם גרנית: חוק התדרים של משרד התקשורת קובע שעל כל תדר צריך לשלם אגרת תדרים.

<מנחם גרנית: רוב תחנות הרדיו החינוכי משדרות בתדר FM106 ויש כמה תחנות שלא יכולות לשדר בתדר הזה מסיבות טופוגרפיות, טכנולוגיות ואחרות.

<מנחם גרנית: אני מבקש בשם תחנות הרדיו החינוכי לבדוק את העניין הזה.

<מנחם גרנית: זאת אומרת, לא יתכן שתחנת רדיו שמשדרת בגליל העליון ו/או בשדרות תשלם אגרה מלאה על תדר בגלל שהיא לא יכולה לשדר בתדר 106FM בגלל סיבות שמשרד התקשורת קבע.

<קריאה: תגיד עוד פעם.

<מנחם גרנית: רוב תחנות הרדיו החינוכי משדרות בתדר 106FM.

<מנחם גרנית: זה התדר שנקבע לפני כעשרים שנים עת המיזם הזה יצא לדרך.

<מנחם גרנית: זה מיזם משותף לקול ישראל, משרד התקשורת ומשרד החינוך.

<מנחם גרנית: יש כמה תחנות שלא יכולות לשדר בתדר הזה.

<קריאה: בכמה מקומות הוא משדר?

<מנחם גרנית: בכל הארץ.

<מנחם גרנית: אלה בתי ספר תיכון, מכללות ואוניברסיטאות, מהצפון ועד הדרום.

<מנחם גרנית: דרך אגב, אני מאוד מקווה שהמיזם הזה ימצא את מקומו גם בתאגיד החדש.

<מנחם גרנית: לגופו של עניין.

<מנחם גרנית: יש תחנות שלא יכולות לשדר בתדר 106 בגלל סיבות טופוגרפיות, בגלל הפרעות או בגלל שהן נמצאות באיזשהו עמק או בקעה.

<מנחם גרנית: אז הן צריכות לשלם מחיר מלא של אגרת תדרים, במקום שכל התחנות החינוכיות ייחשבו כאילו הן משדרות בתדר 106.

<מנחם גרנית: מדובר בתחנות חינוכיות שמקדמות את הדמוקרטיה ואת ערכי השידור הציבורי.

מכלוף מיקי זוהר: הסתכלתי לא מעט על התקנות הללו ובחנתי אותן.

מכלוף מיקי זוהר: זה משהו שבאמת קשור גם לשיח הדמוקרטי שלנו.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו באמת רוצים לאפשר להיטיב.

<קריאה: התחנות האלה משדרות בשבת?

מכלוף מיקי זוהר: בטח.

מכלוף מיקי זוהר: איזו שאלה?

מכלוף מיקי זוהר: כולן משדרות בשבת.

<יובל קלר: רציתי לומר כמה דברים לפרוטוקול.

<יובל קלר: אני מרשות השידור.

<יובל קלר: נרשמתי לדיבור.

משה גפני: חשבת שאנחנו בדמוקרטיה שלנו נתעלם ממך?

משה גפני: היות והוא מקדם את הנושא של שבת, נתתי לו את רשות הדיבור.

מכלוף מיקי זוהר: יש כמה בעיות בתקנות הללו שאני מתקשה לקבל אותן.

מכלוף מיקי זוהר: ראשית, אני מנסה להתחבר, וקשה לי, לרעיון הניטור שרוצים ליישם בתוך התקנות.

מכלוף מיקי זוהר: הרי אותו ניטור הוא סוג של פגיעה בערכים הדמוקרטיים שלנו כאן במדינה.

מכלוף מיקי זוהר: אני יודע שיש לנו רצון לייצר איזושהי אכיפה או לייצר איזושהי בדיקה אבל יש גם קצת פרופורציות.

מכלוף מיקי זוהר: עד לא מזמן עסקנו רבות בנושא אכיפה, גם בנושא המסים למשל כאשר היו כאן דיונים בנוגע לחובת דיווח וכולי, והיה לנו קשה להתחבר לרגולציה הכול כך קשה הזאת ולפעמים אפילו קצת מוגזמת מדי.

מכלוף מיקי זוהר: לכן הבעיה הראשונה שלי שאני רוצה לקבל עליה תשובה בטרם נוכל לדעת אם אנחנו יכולים לאשר את התקנות היא לנושא הניטור שלדעתי אין לו מקום בתקנה.

מכלוף מיקי זוהר: הדבר הנוסף שאני רוצה לבדוק ולבחון אתכם הוא תוקף התקנה.

מכלוף מיקי זוהר: אני לא חושב שהיא צריכה להיות קצרה כל כך.

מכלוף מיקי זוהר: שלוש שנות תוקף, לדעתי זה מעט מדי.

מכלוף מיקי זוהר: אגב, אם אנחנו נדון בנושא הרטרואקטיבי של התקנה, אנחנו נצטרך כמובן להאריך את הזמן כי לא יתכן שהתקנה תהיה רק מהיום אלא היא חייבת להיות רטרואקטיבית.

משה גפני: היא לא יכולה.

מכלוף מיקי זוהר: למה לא?

זהבה גלאון: ממתי יש הצבעה רטרואקטיבית?

מכלוף מיקי זוהר: אני מדבר על התקנות.

זהבה גלאון: כן, על התקנות.

מכלוף מיקי זוהר: התקנה עוכבה לא מעט זמן על ידי המשרד ובסוף מי שניזוק מזה, אלה כל אותם בעלי תחנות.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שזה לא ראוי ולא סביר שבגלל שאנחנו באוזלת ידנו לא הבאנו את התקנות אל שולחן הוועדה, נזיק לבעלי תחנות הרדיו.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שזה לא הוגן כלפיהם.

מכלוף מיקי זוהר: לכן אני חושב שרטרואקטיביות היא דבר חשוב וצריך לקחת אותו בחשבון.

מכלוף מיקי זוהר: אני מניח שחבר הכנסת סמוטריץ' יצטרף אלי בטענה שיהודה ושומרון חייבת להיכלל בתוך התקנות הללו.

בצלאל סמוטריץ': לוודא שזה חל גם על הרדיו שם.

בצלאל סמוטריץ': בפועל זה מנוהל על ידי קמ"ט תקשורת במינהל האזרחי ואין מצב שהם ימשיכו לשלם את התעריף הגבוה.

משה גפני: בצלאל, אתה לא קיבלת רשות דיבור.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין שאתה אוהב את שמי ולכן אתה מזכיר אותו.

משה גפני: אני לא מתכוון לשתף אותך באהבות שלי ובשנאות שלי.

משה גפני: אתה לא תפריע באמצע הישיבה ואף אחד לא יפריע.

מכלוף מיקי זוהר: בצלאל, הפכת להיות הילד הרע של הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': לכבוד הוא לי בנסיבות האלה.

מכלוף מיקי זוהר: כל ארבעת הדברים עליהם דיברתי – תוקף התקנה, הניטור, יהודה ושומרון ורטרואקטיביות – הופכים את התקנה לבעייתית מאוד מבחינתנו, לפחות מבחינתי.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שבמידה והיא לא תתוקן, לא נוכל להצביע עליה אדוני היושב ראש ויואילו בטובם החברים במשרד להביא פתרון הולם כדי שנוכל לאשר את התקנות.

<דני בן שמחון: כבוד היושב ראש וחברי הכנסת, אני מהנדס תקשורת ומנהל שיווק בסיקלו תקשורת בפתח תקווה.

<דני בן שמחון: אני עובד בשוק הטלקום הישראלי כבר עשרים שנים.

<דני בן שמחון: 16 שנים בבזק ובסלקום ואני חושב שאני מכיר את השוק לא רע.

<דני בן שמחון: אני לא מתייחס לנושאים שחבר הכנסת זוהר דיבר עליהם, על תדרי רדיו, אלא לחלק של המיקרוגל שאורן והרן הזכירו.

<דני בן שמחון: סיקלו היא חברה ישראלית שמפתחת ומייצרת בישראל.

<דני בן שמחון: היא הוקמה ב-2008 והתחילה למכור ב-2011.

<דני בן שמחון: יש לנו טכנולוגיה מיוחדת שעובדת בתדרים הגבוהים האלה עליהם דיבר אורן.

<דני בן שמחון: אנחנו מורידים בצורה דרסטית, לפחות פי ארבע, את הפגיעה באיכות הסביבה, מבחינת רוחב אלומות ומבחינת עוצמת קרינה.

<דני בן שמחון: אנחנו עובדים בתדרים שאף אחד אחר לא עושה בהם שימוש.

<דני בן שמחון: אנחנו לא מפריעים לאף אחד ואפילו לא לצבא.

<דני בן שמחון: התדרים הם משאב טבעי של מדינת ישראל שבדרך כלל מוכרת, כמו שנאמר כאן, את השימוש לחברות תקשורת.

<דני בן שמחון: אנחנו מאפשרים חיבורים מהירים בקצב של עד אלפיים מגה ביט לשנייה.

<דני בן שמחון: הציוד בו עושים היום שימוש בישראל בחברות הסלולר בעיקר, מרביתו ככולו מיובא משוודיה במיליונים רבים של שקלים בטכנולוגיה ישנה שכאמור משדרת בקרינה של פי ארבע ממה שמקובל בעולם.

משה גפני: לכן מה אתה מבקש?

<דני בן שמחון: אנחנו מבקשים שייפתח תחום התדרים של השבעים, שמונים, ובכלל אגרות התדרים של המיקרוגל כפי שהן.

<דני בן שמחון: לא שזה הדבר הכי טוב שיש כפי שזה מאושר.

<דני בן שמחון: רק לסבר את האוזן, דובר כאן על אגרות.

<דני בן שמחון: בארצות הברית, להתקין מערכת שלנו עולה שבעה וחצי דולר לשנה.

<דני בן שמחון: התעריף כיום בישראל הוא 130 אלף שקלים לשנה וזאת הסיבה שאף אחד לא קונה מאתנו ציוד ומשתמש בציוד משוודיה.

משה גפני: מה אתה מבקש שנעשה?

משה גפני: שנאשר את התקנות?

<דני בן שמחון: באגרות החדשות יש תעריף צנוע של 5,500 שקלים.

<דני בן שמחון: עם זה אני יכול לחיות.

<דני בן שמחון: מאז 2012 אנחנו היצרן מספר אחד בעולם בתחום הזה.

<דני בן שמחון: כל פעם שאנחנו באים למכור בחוץ לארץ, אומרים לנו: מה עם מדינת ישראל, פסגת הטכנולוגיה?

<דני בן שמחון: אנחנו שוברים את השיניים, מתפתלים בכיסא, מבטיחים.

משה גפני: אתה מבקש שנאשר את התקנות?

<דני בן שמחון: כן.

<דני בן שמחון: אנחנו מבקשים שתאשרו את התקנות.

משה גפני: אתה מבקש שנאשר את התקנות, גם את הקבע וגם את הוראת השעה.

<דני בן שמחון: כן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת סמוטריץ ואחריו חבר הכנסת טרכטנברג.

בצלאל סמוטריץ': אני קודם כל מבקש להצטרף לדברי חברי חבר הכנסת זוהר.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב ראש, אני מזכיר את הדיונים שעשינו כאן לא מזמן על העברות מידע וכולי.

בצלאל סמוטריץ': הסוגיה הזאת של ניטור, האח הגדול שם איזה רכיב ושותל אותו בתוך המשדרים, בעיני זה דבר שמקובל אולי ב-ק.ג.ב.

בצלאל סמוטריץ': אבל ממש לא אצלנו.

בצלאל סמוטריץ': אני לא חושב שאנחנו יכולים לאשר דבר כזה שהאח הגדול שם איזה מכשיר ניטור בתוך המערכת של תחנות הרדיו.

בצלאל סמוטריץ': זה נראה לי יותר מתאים ל-ק.ג.ב.

בצלאל סמוטריץ': זאת פגיעה בפרטיות ובזכויות.

בצלאל סמוטריץ': שמענו את ההסבר למה בהוראת שעה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שצריך להאריך את הוראת השעה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': הם לא יסיימו בשנתיים אלא יחזרו לכאן שוב.

בצלאל סמוטריץ': אני כן רוצה שייאמר כאן בצורה ברורה.

בצלאל סמוטריץ': אני פשוט מכיר את ההתנהלות.

בצלאל סמוטריץ': הרדיו של יהודה ושומרון, החריגו אותו מהרשות השנייה והוא כפוף למינהל האזרחי, לקמ"ט תקשורת.

בצלאל סמוטריץ': ההתנהלות שם היא יותר גרועה מאשר כאן.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה שיסבירו לי בצורה ברורה איך הדבר הזה חל אוטומטית ולא עכשיו צריכות לעבור במשך שלוש שנים מדורי גיהינום עד שקמ"ט תקשורת במינהל יחליט שהוא נאות לאפשר את זה.

משה גפני: אני כנראה לא הצביע.

משה גפני: אני כנראה אבקש מהם לחזור בשבוע הבא.

משה גפני: אני לא אלך נגד רכז הקואליציה בוועדת הכספים.

<קריאה: אולי נשכנע אותו.

משה גפני: אולי.

משה גפני: לכן אני נותן לכם עוד יומיים-שלושה.

מנואל טרכטנברג: בגדול יש כאן שני אלמנטים שהם מאוד חיוביים כאשר האחד הוא קביעת האגרות.

מנואל טרכטנברג: האגרות נקבעו בעבר לפי פרמטרים מיושנים שהם לא לעניין.

מנואל טרכטנברג: השינוי שמוצע כאן הוא בהחלט הכיוון הנכון.

מנואל טרכטנברג: הרי היה מדובר על קביעת אגרות לפי קריטריונים מיושנים שהם לא לעניין וכאן ההצעה שמובאת היא בסדר גמור.

מנואל טרכטנברג: אני לא אפרט כי היא לפניכם.

מנואל טרכטנברג: הדבר השני היא האפשרות להשתמש בטכנולוגיה מתקדמת שבאה כדי לעשות שימוש אופטימלי בתדרים קיימים, לחסוך פגיעה בסביבה וכולי, וגם על זה לא יכול להיות ויכוח.

מנואל טרכטנברג: לגבי הנושא של ניטור.

מנואל טרכטנברג: אני לא מבין במה מדובר ואני אבקש שיסבירו את זה אבל כפי שאני הבנתי מדובר על ניטור של הכמות של הווליום, כדי לקבוע כמה תשדורות יש.

מכלוף מיקי זוהר: לא.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מדברים על עובדות.

מנואל טרכטנברג: שיסבירו על מה מדובר.

מנואל טרכטנברג: אף אחד מאתנו לא רוצה שמישהו יאזין לנו.

מנואל טרכטנברג: אם כן, קודם כל, לפני שמפריחים דברים באוויר, נשמע על מה מדובר.

מנואל טרכטנברג: לגבי התוקף.

מנואל טרכטנברג: אני באמת לא מבין למה לשלוש שנים.

מנואל טרכטנברג: אם יש הסבר לזה, נשמע אותו, ואם לא, זה צריך להיות לתקופה ארוכה יותר.

מנואל טרכטנברג: לגבי האזורים הגיאוגרפיים, אני מבין שמדובר על כל אזור גיאוגרפי שמכוסה על ידי הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: אין שום איפה ואיפה.

מנואל טרכטנברג: לכן על השולחן נשאר רק העניין של הניטור ובואו נברר מה הוא ונצביע.

<הרן לבאות: לעניין הניטור.

<הרן לבאות: הניטור, בדיוק כמו שיש למשרד להגנת הסביבה, מתקן שיושב על האנטנה הסלולרית שמנטר האם עומדים בתקינה, בכללים שהמשרד קבע לעניין עוצמה הקרינה, כאן עומד מתקן שאומר האם המשדר עומד בהספק שנקבע לו ברישיון.

<הרן לבאות: לא מקליט, לא מקשיב, לא עושה שום דבר אלא מכניס הספק ומוציא הספק, מוציא קריאה אם הוא עומד בזה או לא.

<הרן לבאות: זה מה שזה עושה.

<הרן לבאות: זאת האופציה היחידה שלנו, הכלי היחיד שלנו לראות האם הזכיינים עומדים בחוק, בכללי הזיכיון שנקבעו להם ועל זה הם משלמים.

<הרן לבאות: אנחנו מבקשים שהכלי המינימלי הזה, שאין לו שום דבר שקשור לדמוקרטיה אלא רק להצליח לעמוד בכללים אותם קבענו ולפקח, יינתן לנו.

בצלאל סמוטריץ': תעשו ביקורות.

<הרן לבאות: אי אפשר.

<הרן לבאות: אנחנו חיים בתוך המשטר הזה.

בצלאל סמוטריץ': למדינה יש גבולות גזרה של איך אני מפקח.

בצלאל סמוטריץ': אני גם לא רוצה העלמות מס ואני לא שותל אצלך שבב.

משה גפני: בצלאל, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

<הרן לבאות: לגבי רטרואקטיביות.

<הרן לבאות: לא בגלל התארכות בירוקרטי ממשלתי אנחנו מחילים ארבע שנים אחורה הנחה רטרואקטיבית על האגרות.

<הרן לבאות: אנחנו לא עושים את זה בשום תחום.

<הרן לבאות: גם אם אנחנו מחליטים מחר להפחית מס הכנסה, זה לא אומר אנחנו צריכים לעשות זאת ארבע שנים אחורה.

<הרן לבאות: לכן אנחנו מתנגדים.

<הרן לבאות: לגבי יהודה ושומרון.

<הרן לבאות: עמדת המשרד היא ברורה.

<הרן לבאות: כל מה שחל כאן, יחול ביהודה ושומרון.

<הרן לבאות: מה לעשות שזה לא אותו חוק ואנחנו צריכים לתקן.

<הרן לבאות: לגבי התוקף.

<הרן לבאות: אנחנו חשבנו שזה משך הזמן שייקח לנו להביא אליכם את העבודה המקצועית שאנחנו עושים.

<הרן לבאות: אם אתם חושבים שצריך להאריך את התקופה או לקצר, זה בסדר מבחינתנו.

<הרן לבאות: אנחנו באנו מההיבט המקצועי.

<הרן לבאות: חשבנו שתוך שלוש שנים נוכל לבוא אליכם ולהביא לכם תיקון ולכן זה סדר הזמן שקבענו.

<הרן לבאות: אם אתם חושבים שצריך יותר או פחות, אנחנו לגמרי אדישים לעניין הזה.

<קרן אוזן: אני מרדיו דרום.

<קרן אוזן: אני רוצה להתחיל בנושא הרטרואקטיביות.

<קרן אוזן: ב-2010 ישבה ועדה שהחליטה שצריך להוריד את דמי התדרים.

<קרן אוזן: המצב הגיאוגרפי של הדרום מחייב אותנו ליותר תדרים כדי לשפר את הקליטה שלנו.

<קרן אוזן: ב-2010 החליטו שצריך להוריד את הכסף הזה ומ-2010 עברו חמש שנים ולדעתי גם בשל המצב הביטחוני והשינויים הכלכליים שאנחנו עוברים עקב כך, יש כאן מקום לצדק ובהחלט לחשוב על רטרואקטיביות.

<קרן אוזן: בנושא הניטור, מה שלא אמרו כאן זה שתחנה שתחליט ליהנות מההנחה של התקנה, היא זאת שיחול עליה הליך הניטור הזה.

<קרן אוזן: יש כאן חוסר שוויון בסיסי כי תחנה ארצית שמקבלת ומתוקצבת מכספי המדינה, אין לה אינטרס לדרוש את הפחתת התדר כי היא לא סובלת מחוסר כלכלי או מכספים שמשלמים אותם בעלי עסקים פרטיים.

<קרן אוזן: לכן האינטרס הוא של התחנות האזוריות.

משה גפני: מה העמדה שלכם?

<קרן אוזן: גם להחיל רטרואקטיביות וגם לבטל את הניטור.

מיקי לוי: למה לבטל את הניטור?

<קרן אוזן: קודם כל, תחנות הרדיו האזוריות סובלות מהרבה מאוד תחנות רדיו פירטיות שמשדרות באזורים שלנו.

מיקי לוי: זה סיפור אחר למשטרת ישראל.

<קרן אוזן: אבל המדינה לא אוכפת את זה.

<קרן אוזן: אני יכולה לתת לך רשימה של למעלה ממאה תדרים פירטיים שפועלים באזור הזיכיון שלנו ונקלטים.

<קרן אוזן: הניטור לפעמים מחייב אותנו לשדר בהספקים שהם עדיין במגבלות שמותרות לנו.

מיקי לוי: תעבירי לי מכתב ואני אעביר שאילתה לשר לביטחון פנים למה משרד התקשורת והמשטרה לא אוכפים.

<קרן אוזן: יש לי מכתב מוכן ואשמח להעביר לך.

מיקי לוי: זה לא אומר שבגלל שמישהו עושה עבירה, אתם תבקשו פטור מהעבירה.

<קרן אוזן: יש דרכים טכנולוגיות לברר את ההספקים של המשדרים.

מיקי לוי: אני לא מבין בזה ולכן אני רוצה לשאול.

מיקי לוי: אדוני ממשרד התקשורת, אני מבקש לדעת האם חוסר הניטור בנוסף לזה שאנחנו נבדוק אמור לפגוע בציבור עצמו, כמו אנטנות סלולריות שמשדרות בהרבה יותר הספק, בוואטים גבוהים יותר, האם זה פוגע בבריאות הציבור?

<קרן אוזן: כל הזמן יש ביקורות של קרינה.

מיקי לוי: אני רק ביקשתי לדעת אם זה פוגע בבריאות הציבור, אם לא יהיה ניטור.

מיקי לוי: אני מבקש תשובה חד משמעית.

<נתי שוברט: סמנכ"ל ספקטרום במשרד התקשורת.

<נתי שוברט: לשאלה האם שידור בהספק יותר גבוה מכפי שנקבע ברישיון פוגע בבריאות הציבור – כן.

<נתי שוברט: פוגע.

<נתי שוברט: בתחנות הרדיו כולן, למעט הרדיו האזורי, משדרים בהספקים פי כמה וכמה גדולים מאשר אתרי הסלולר.

<נתי שוברט: כל מטרת הניטור היא לוודא שהתחנות שהן שומרות חוק באמת עושות את מה שהן אומרות.

<נתי שוברט: אני לא מבין מה הבעיה של תחנות הרדיו האזורי שיהיה ניטור, כי הרי הן עובדות לפי הרישיון שלהם.

<קרן אוזן: אם יהיה ניטור, שיהיה ניטור לכולם.

<קרן אוזן: אנחנו גם מחויבים באישור של המשרד להגנת הסביבה כל הזמן לגבי קרינה, כך שאני לא רואה מצב שבו חרגנו.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר היום.

משה גפני: אני מעביר את הדיון בנושא הזה ליום שני.

משה גפני: אני לא ממשיך בדיון עכשיו.

<קריאה: אנחנו מחכים חמש שנים.

משה גפני: אנחנו נדון בנושא בשבוע הבא.