ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 88, 2015-12-22 10:00

יואב בן צור: בוקר טוב.

יואב בן צור: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה בנושא הצעה לסדר: אי גיבוש מסקנות ועדת רוטקופף לבחינת מדיניות ניהול קרקעות.

יואב בן צור: קודם כל נבקש מחברי הכנסת שהגישו את ההצעה לסדר שיציגו את זה.

יואב בן צור: אחר כך נשמע את שאר האנשים שנמצאים.

יואב בן צור: בבקשה פרופסור יוסי יונה.

יוסי יונה: קודם רועי.

יוסי יונה: אני מכבד אותו, הוא קואליציה והוא - -

יואב בן צור: כשהיו דיונים בזמן הגמרא מי ידבר ראשון, היה טבעי שגדולי ישראל מכבדים כל אחד את השני שהוא יפתח.

יואב בן צור: תראו מה זה, שניכם, יוסי נראה קצת יותר מבוגר ממך, אולי רק נראה - - -

רועי פולקמן: הוא גם כתב יותר ספרים ממני וזה בעיניי איש הגות.

רועי פולקמן: בקצרה אני אציג.

רועי פולקמן: תודה אדוני היושב ראש.

רועי פולקמן: אני אגיד בקצרה את הסוגיה שלשמה התכנסו.

רועי פולקמן: אני אחלק את זה לשתיים.

רועי פולקמן: אני אגיד בקצרה כמה מילים על הנושא המהותי שעליו הדיון ולמה חשוב לעלות אותו, ובעיקר לשמוע התייחסות.

רועי פולקמן: דה פקטו הוועדה הזאת, למיטב הבנתי, איננה קיימת וצריך להבין אם צריך שתהייה קיימת.

רועי פולקמן: הדבר הראשון שאני אגיד, אם תרצו, הוא על מנהל תקין.

רועי פולקמן: אני בא מעולם השירות הציבורי ומבחינתי בנושאים מורכבים לא סתם מקימים ועדות ציבוריות.

רועי פולקמן: המטרה היא להתמודד עם נושאים מורכבים וליצור המלצות.

רועי פולקמן: לא פעם אנחנו מבקרים את תהליכי קבלת ההחלטות בכנסת, עכשיו עברנו את חוק ההסדרים ודברים אחרים בהם החלטות מתקבלות בצורה, לפעמים, לא מספיק מעמיקה, כשלא נבדקים כל השיקולים.

רועי פולקמן: עברנו את זה עכשיו עם ועדת השימוע בנושא הגז.

רועי פולקמן: כמו שהעברתי את הביקורת בהקשר של ועדת לוקר, ברגע שמקימים צוותים מקצועיים אני מצפה שלפחות המסקנות והתובנות שעולות מהדיונים, בכל זאת התקיימו לא מעט דיונים למיטב ידיעתי, תוצגנה.

רועי פולקמן: אני חושב שנכון שהן תוצגנה גם אם לא הגיעו להסכמות.

רועי פולקמן: הדבר הראשון שהייתי מצפה הוא בלי קשר להבעת עמדה, שבאמת הנושא הזה שהוא נושא מורכב עם הרבה סוגיות, לפחות שעיקרי הדברים יוצגו כאן ושהוועדה תכיר את הנושא.

רועי פולקמן: זה הדבר המנהלתי אם תרצו.

רועי פולקמן: ברמה המהותית - - -

יואב בן צור: עד עכשיו לא יצא דף כתוב?

רועי פולקמן: לא יצא.

רועי פולקמן: זה קרה באוקטובר 2010 בהמשך להחלטת ממשלה - - -

יואב בן צור: אבל בהמשך למכתבים שנמצאים שם של פורום 15, דברים כאלה, אפשר להבין קצת על מה - - -

רועי פולקמן: אני ראיתי חומרים פה ושם, אתה צודק.

רועי פולקמן: אבל דה פקטו לא נאמרו דברים עוד פעם.

רועי פולקמן: אני חושב שמקומה של וועדת הכנסת ומקומה של הכנסת לקבל לפחות את תמונת המצב ולהחליט אם צריך לקיים על זה דיונים בכנסת, האם צריכה להיות החלטת ממשלה חדשה, האם צריך להקים וועדה חדשה.

רועי פולקמן: אני כמובן אשמח לשמוע את המוזמנים מה דעתם בעניין הזה.

רועי פולקמן: זאת אומרת, איך נכון להתקדם או לא.

רועי פולקמן: התקווה שלי שזה לא יעשה בדרך של מחטפים.

רועי פולקמן: זאת אומרת, אני מכיר את ההתנהלות במנהל, אני מכיר את ההתנהלות ושבסוף זה לא יתנהל דרך לוביסטים ולחצים על מקבלי החלטות, כדי שבוא נגנוב עוד החלטה שתאשר פיצול נחלות מחר וכו'.

רועי פולקמן: ברמה המהותית אני אגיד את הסוגיות המרכזיות שבעיניי נמצאות על השולחן.

רועי פולקמן: אחת, אין ספק שסוגית הקרקע החקלאית והדיון על הקרקע החקלאית השתנה מהימים בהם הקרקעות הוקצו.

רועי פולקמן: דרך אגב, גם אני היום, במושב, אני לא שייך לאגודה השיתופית, אני גר בהרחבה במושב.

רועי פולקמן: יש לי הרבה אינטראקציה עם תושבי המושב ואני מבין לחלוטין את הצורך, לא צריך לחפש, אני גר במושב נס הרים ליד בית שמש.

רועי פולקמן: האתגר שבו גם מושבים וגם קיבוצים אומרים: 'אנחנו צריכים להתפרנס מעוד דברים שאינם חקלאות ולחפש את אותם מקומות באופן מידתי שבהם היום מסיבים שטחים חקלאים לדברים אחרים, אכן זו סוגיה מהותית, לגיטימית לדון בה האם זה בתי-בד, האם זה חקלאות כפרית, האם זה צימרים, האם זה דברים אחרים - - -

יואב בן צור: זה השכרת מבנים לצורך שימוש מחסנאי או דברים שונים - - -

רועי פולקמן: או, פה מתחילה השאלה המורכבת.

רועי פולקמן: למה השאלה המורכבת עולה, גם פה בדיון ביחס בין הכפר לעיר עולה הסוגיה האם לגיטימי שבשטחים חקלאים יעשו חנויות.

רועי פולקמן: אני זוכר את הוויכוח על המתחמים כדוגמה ברישפון, האם זה לגיטימי, האם זה נכון שיעשו חנויות על שטחים שהוגדרו שטחים חקלאיים ואיפה זה באיזון עם רצון של ערים להתפתח בעניינים לזה, האם שטחים חקלאיים מיועדים לזה.

רועי פולקמן: בוודאי שבשימושים שהם שימושים מסחריים בשטחים של קיבוצים.

רועי פולקמן: מצד אחד, בוודאי שצריך לדון בזה ויש צורך לעדכן בשנת 2016 את העניין, אין לי וויכוח על העניין.

רועי פולקמן: לא בטוח שבכל מחיר ולא בטוח שעל כל דבר, לא בטוח שמחר בבוקר מוסכים או כל דבר אחר צריכים לקום בנחלות חקלאיות.

רועי פולקמן: זו דילמה אחת ואני מניח שהיא עלתה בדיונים, אשמח לשמוע על זה התייחסות.

רועי פולקמן: זו סוגיה אחת.

רועי פולקמן: הסוגיה השנייה המהותית היא סוגית המגורים שגם בה צריך להיות דיון.

רועי פולקמן: אני אומר - - -

יואב בן צור: מהי סוגית המגורים?

רועי פולקמן: סוגיית המגורים מדברת על היכולת להשתמש בשטחים ולייצר על שטחים, על נחלות, וגם בכלל להרחיב את מספר המבנים שניתן לבנות בנחלה.

רועי פולקמן: למה גם כאן אני מעלה את הסוגיה הזאת, זה עלה גם בדיונים על "בני מקום".

רועי פולקמן: אנחנו מתעסקים הרבה עכשיו בסוגיית המחיר למשתכן ועולה הרבה הבקשה לעודד בני מקום – סוגיה חשובה ונכונה.

רועי פולקמן: יחד עם זאת, זה מעלה סוגיה כבדה מאוד של חלוקת ההון.

רועי פולקמן: ברור שמי, לא חשוב כרגע אם הוא גר בעיירת פיתוח או באמת שנים במושבים בפריפריה או בקיבוצים, אבל היום אדם אחד גר בשדרות ואם יתנו לו "בני מקום" הדירה שהוא יקבל או הטבה, אין לה משמעות.

רועי פולקמן: לעומת זאת לקבל נחלות במושב זה מיליונים רבים - - -

יואב בן צור: כן, אבל אל תשכח שבאותם מושבים בעבר האנשים היו חלוצים - - -

רועי פולקמן: לגמרי.

רועי פולקמן: אני מסכים שיש פה איזון - - -

יואב בן צור: צריך לתת לזה איזה משקל.

רועי פולקמן: כמובן.

רועי פולקמן: אני חוזר ואומר את הדבר הזה, אני מסכים.

רועי פולקמן: יחד עם זאת, היו אנשים בעיירות פיתוח ובמעברות ובהרבה מאוד מקומות אחרים.

רועי פולקמן: גם בדיון הזה על חלוקת ההון, עכשיו אמרו לי על "בני מקום", אז אחד שפר מזלו והוריו חיו במבשרת ציון ושם אנחנו רוצים לקדם מחיר למשתכן ואז אולי יהיה שם "בני מקום".

רועי פולקמן: דירה, שם שאתה תקבל אולי בהעדפה שהיא שווה 2-3 מיליון, אבל אם אתה נולדת באופקים והוריך שם ותקבל שם "בני מקום", אז תקבל דירה ששווה 700 אלף שקל.

רועי פולקמן: כלומר, יש כאן דיון גם על חלוקת ההון שמדינה צריכה לדון בו ובוודאי על נחלות שהדברים שווים שם.

רועי פולקמן: זה לא פער של מאות אלפים, זה פער של מיליונים.

יואב בן צור: בסוף המידתיות.

רועי פולקמן: טוב, אבל השאלה איפה המידתיות.

רועי פולקמן: אני לסיום דבריי אומר את הדבר הבא.

רועי פולקמן: דבר מהותי, אני לא מביע דעה נחרצת על אף אחד מהדברים האלה.

רועי פולקמן: אני רק אומר: אחת, מנהלתית, בנושא הזה צריך לדון ולא סתם מונתה על זה וועדה.

רועי פולקמן: יכול להיות שהחלטת הוועדה צריכה להיות שאם לא אז צריכה לקום ועדה חדשה לנושא הזה.

רועי פולקמן: זה נושא מורכב, אני לא רוצה שהוא ייפתר בכוח של לוביסטים או ויכוח פופוליסטי כזה או אחר.

רועי פולקמן: שתי הסוגיות האלה, הן של השימושים המסחריים והן של המגורים, צריכות להיבדק על כל השיקולים.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: בבקשה פרופסור חבר הכנסת יוסי יונה.

יוסי יונה: בוקר טוב אדוני היושב ראש.

יוסי יונה: הנושא הועלה ולכן ראשון הדוברים הוא נכון, כי רועי עניין אותי בנושא הזה ומיד כשהבנתי במה מדובר הצטרפתי ברצון, בחפץ לב לבקשה לקיומו של הדיון הזה.

יוסי יונה: כפי שגם חברי רועי אמר, הנקודה הראשונה היא באמת הנקודה הפרוצדורלית.

יוסי יונה: מקימים וועדה ומן הראוי שהוועדה תסיים את עבודתה ותביא את המלצותיה, וועדה שיש בה גם אנשי מקצוע רבים וגם נציגי ציבור.

יוסי יונה: החשיבות של הוועדה הזו עולה גם בימים האלה כאשר אנחנו פועלים, או ממשלת ישראל פועלת, אני חייב לומר שבמרץ רב, בנמרצות כדי לתת פתרון לבעיית הדיור.

יוסי יונה: לכן היה נכון אם היו מונחות בפני ממשלת ישראל המלצות של וועדה ציבורית שעוסקת בסוגיה של מעמדן של קרקעות חקלאיות שאינן מיודעות לחקלאות, שבהגדרתן המקורית היו מיועדות - - -

יואב בן צור: היו מיועדות, אבל השתמשו בהן - - -

יוסי יונה: שהשימוש החקלאי בהן הוא בשל סיבות כאלה ואחרות - - -

יואב בן צור: לא.

יואב בן צור: רואים שנעקרים פרדסים שלמים והופכים להיות שכונות גדולות.

יואב בן צור: יש מציאות כזאת.

יואב בן צור: דברים משתנים - -

יוסי יונה: בוודאי, נכון.

יוסי יונה: לכן עולה השאלה מהו מעמדן.

יוסי יונה: אני שוב חוזר על הדברים שאמר חברי רועי.

יוסי יונה: אתה לא רוצה שההחלטות שתתקבלנה תהיינה החלטות כאלו שהן ספורדיות, אינן מבניות, אינן לוקחות בחשבון את כלל השיקולים.

יוסי יונה: אולי בניגוד לרועי, לי יש עמדה שקשורה אכן לעניין של התוכן.

יוסי יונה: קודם אני רוצה לעשות הבחנה מאוד חשובה לדיון והיא בין המרכז לפריפריה.

יוסי יונה: היא חשובה ביותר במעמדם של חקלאים בפריפריה, במעמדן של אדמות חקלאיות במרכז שזה שונה לחלוטין.

יוסי יונה: אני אגיד למה אני מתכוון.

יוסי יונה: אנחנו יכולים לחשוב על מקרים היפותטיים.

יוסי יונה: בנאדם שגר, אני בזמנו התגוררתי במושב, בכפר בילו שלוש שנים.

יוסי יונה: חלק ניכר מהאנשים שגרו במושב לא עסקו בחקלאות.

יוסי יונה: ההוא היה מנהל של חברה שעוסקת במוצרים חקלאים, היא הייתה מנהלת של בית הספר ולהם היו אדמות חקלאיות.

יוסי יונה: יושבות האדמות החקלאיות לא מעובדות ואנשים אמרו: חקלאות OUT - - -

יואב בן צור: נדל"ן.

יוסי יונה: כן.

יוסי יונה: עכשיו עולה הטענה למה, מה ההצדקה שהאדמות הללו תשארנה בידיהם של האנשים שבגלל סיבות, גם אובייקטיביות, לא עוסקים יותר בחקלאות.

יוסי יונה: על פניו נראה שהאדמות האלה צריכות לעבור למנהל מקרקעי ישראל, למדינה – לא עוסקים יותר בחקלאות.

יוסי יונה: אין שום טעם שיוצר מצב כזה שאדם הפך את המדגרה לבית והוא גם מנהל של איזו חברה.

יוסי יונה: אלו עובדות שאני רואה אל מול עיניי.

יוסי יונה: ברור, ולכן אני עושה את ההבחנה בין מרכז לפריפריה, כי מה הטענה שעולה, היא טענה נכונה, היא טענה צודקת.

יוסי יונה: אדם שגר בגליל העליון, באצבע הגליל ואין לו אפשרות להתפרנס מחקלאות, זה לא שהשוק מוצף במקומות עבודה ובשעה שהוא נוטש את החקלאות מחכות לו מיליון ואחת משרות.

יוסי יונה: לכן, כמי שרגיש לפריפריה על מגוון מופיעה, בין אם זה יישוב עירוני, בין אם זה יישוב קיבוצי ובין אם יישוב מושבי, ברור שאנחנו צריכים לעשות את ההבחנה וההפרדה הזאת.

יוסי יונה: אני אומר על פניו, אני יודע שהאנלוגיה תהייה בעייתית.

יוסי יונה: נניח אם אדם עבד ב"פינציה", המפעל נסגר.

יוסי יונה: אתה לא אומר לו עכשיו: 'שמע, עכשיו תן לי פיצוי על כך שהמפעל נסגר'.

יוסי יונה: יכולים להיות מקרים כאלה במרכז הארץ, אם אין חקלאות אז אין חקלאות האדם הולך ומחפש עבודה במקום אחר.

יוסי יונה: זאת אומרת, הטענה שתבוא ותגיד, 'לא, המפעל נסגר, אין חקלאות, תן לי בבקשה להשתמש בשטחים החקלאיים כדי לבנות נגרייה'.

יוסי יונה: כמו שאתה אומר, האדמות מיועדות לחקלאות, הן לא מיועדות לנגרייה, כן.

יוסי יונה: במקרים האלה ובמיוחד כשאנחנו עוסקים בסיטואציה הזאת או בהקשרים הללו במרחב הגיאורפי של מרכז הארץ, אנחנו גם יודעים על כך שההפרות הן מבניות, ההפרות הן גורפות שהן בהחלט מנוגדות לחוק והן לא נעשות בדין.

יוסי יונה: כל אחד עושה דין לעצמו, הוא גמר עם חקלאות, הוא בונה לו צימרים או דברים שכאלה - - -

יואב בן צור: עדיין הוא צריך אישורים של המנהל.

יוסי יונה: לא, תאמין לי - - -

יואב בן צור: עושים בלי אישור, אני יודע.

יואב בן צור: <קריאה:> ואז חוטפים קנסות.

יואב בן צור: לפעמים הקנסות משתלמים.

יוסי יונה: לכן אני אומר, אמורה להתקיים וועדה שכזאת שתביא את המלצותיה ותגיד: 'תראו, ישנם שינוים גורפים במעמדה של החקלאות בישראל.

יוסי יונה: לכן יש לחשוב על האופנים השונים בהם נעשה שימוש באדמות הללו'.

יוסי יונה: כפי שאמרת אדוני היושב ראש, שבמקורן היו מיועדות לחקלאות והיום לא נעשה בהן שימוש בחקלאות.

יוסי יונה: אני חושב שנכון לתת פתרון באמת.

יוסי יונה: אנחנו לא באים עם איזו תפיסה, עם איזה עיוורון שאומר 'לא אכפת לנו'.

יוסי יונה: אני גם מוסיף על הדברים שאמרת בהערותייך וגם רועי הסכים להערות הללו.

יוסי יונה: אני גם לא חושב שנכון להתעלם מההשקעה הרב שנתית ומהמפעל החלוצי שהיה כרוך ועדיין כרוך בחלק מהמקרים.

יוסי יונה: יעיד על כך ידידי כאן.

יוסי יונה: אנחנו לא אדישים לסוגיה הזאת.

יוסי יונה: הנקודה החשובה ביותר שרועי גם ציין אותה זו המילה הזאת 'מידתיות', שמישהו שיבוא ויעשה סדר.

יוסי יונה: שמישהו שיבוא ויגיד 'או.

יוסי יונה: קיי, עבדת, מגיע לך ככה, אבל בדברים האלה לא מגיע לך ככה - - -

רועי פולקמן: מתקן לעיבוד תוצרת חקלאית כן, אבל חנויות רהיטים לא.

רועי פולקמן: לא יודע.

יוסי יונה: כן, דברים שכאלה.

יוסי יונה: לכן אני חושב, אני בעצם רוצה, רועי לא אמר זאת ואני חושב שהוא יסכים למה שאני אגיד, אני חושב שלא אמרת, תתקן אותי אם טעיתי, שאנחנו רוצים גם שתצא קריאה, אדוני היושב ראש, מפה שאומרת החלה הוועדה הזו בעבודה, אנא תתכנס שוב בין עם בהרכב שהיה או בהרכב אחר- - - <קריאה:> ההרכב המקורי לא רלוונטי.

יוסי יונה: הוא לא רלוונטי.

יוסי יונה: תגיש את המלצותיה למקבלי ההחלטות ושהמלצות הללו הן תהיינה - - -

יואב בן צור: יעברו בחקיקה.

יוסי יונה: נכון.

יוסי יונה: שהן תנחנה את עבודתה של המדינה.

יוסי יונה: לטעמי, היום הדבר הוא לחלוטין חסר איזה עמוד שידרה מקצועי והחלטות מתקבלות - - -

יואב בן צור: אבל יש עדיין לגבי שטחים חקלאים, שקובעות מתי השטח חקלאי יהפוך לבנייה.

יואב בן צור: זה לא שזה משהו - - -

רועי פולקמן: נכון, רק שהמדיניות, יש וועדות קבועות, אבל אין מדיניות ברורה בעניין הסדרות שמדובר בהן.

יוסי יונה: לכן אני באמת קורא לחברות וחברי הוועדה, לאדוני היושב ראש יושב ראש הוועדה, שאנחנו נשמע גם את האנשים - - -

יואב בן צור: נשמע את האנשים ונגבש את המסקנות.

יוסי יונה: ממש ככה.

יוסי יונה: אני מקווה שנצא מכאן בקריאה שהוועדה תמשיך בעבודתה בהרכב כזה או אחר.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: תודה חבר הכנסת פרופסור יוסי יונה.

יואב בן צור: בבקשה ידידנו חיים ילין.

חיים ילין: כבוד היושב ראש תודה.

חיים ילין: אני מתנצל על ארבעת דקות איחור שלא הצלחתי לשמוע את הכול.

חיים ילין: תראו, הוועדה הזאת, זו הפעם הראשונה שוועדה ניסתה לשבת בצורה עניינית ולנסות להגיע למסקנות.

חיים ילין: כמו כל וועדה שמקימים במדינת ישראל, כשרוצים לקבור משהו אז קוברים את זה בתוך וועדה.

חיים ילין: למה, יודעים שאין סיכוי שהוועדה תתקיים, תתקיים לאורך שנים כי ממשלות נופלות לפני זה ואנשים מתחליפים.

חיים ילין: לגופו של עניין, נעשו המון טעויות מאז ומתמיד במרחב הכפרי.

חיים ילין: מצד שני, כמות החקלאים הלכה וקטנה וחיפשו האנשים פרנסה שהיא לא רק חקלאות נטו, לא חממה, פרחים, עגבניות, מלפפונים.

חיים ילין: גם בתוך משרד החקלאות התפתח פיתוח הכפר.

חיים ילין: בעצם הוא מאוד דומה לאותם מקומות כשאנחנו רואים בחוץ לארץ ואנחנו נהנים להיות בהם.

חיים ילין: וואלה, היינו באיזה כפר בשוויץ על ההרים שם למעלה, ראינו איך חולבים עזים ופרות, אכלנו מהגבינות, נורא נהנו.

חיים ילין: לקחו את המודלים האלה וניסו להעתיק אותם למדינת ישראל, כי למה רק שם.

חיים ילין: אכן התפתח - - -

יואב בן צור: שם זה נשאר.

חיים ילין: ואכן התפתח מה שנקרא - - -

רועי פולקמן: עכשיו משרד התיירות מפרסם את העז, שיראו את העז.

חיים ילין: התיירות החקלאית בעצם התפתחה.

חיים ילין: בעצם הדבר הזה הביא לפרנסה חלפית על החקלאות האינטנסיבית שכבר לא יכלה להתקיים, גם מבחינת הפרנסה וגם מבחינת העידוד של מדינת ישראל כמדיניות כלפי החקלאות והחקלאים.

חיים ילין: צר לי, זאת המציאות, ככה זה קרה.

חיים ילין: עכשיו אני רוצה לציין את הטעויות, אני אומר את זה תמיד ואמרתי את זה לכולם.

חיים ילין: ביום, ביום ויסלחו לי פה חבריי, ביום שבשפיים, בגעש נבנו הקניונים על אדמה חקלאית שעשו לה שינוי ייעוד, ביום שבבצרה, בבני ציון הקימו שם יחידות דיור בדונם אחד בעלויות שאין להם אח ורע בכלל במדינת ישראל, מבחינת המחירים עצמם, וכשמחסני הלולים הפכו להיות חברות הייטק בתוך הלולים באותם מקומות, אנחנו בעצמנו, אנחנו החקלאים, אני לא רק חבר כנסת אני חקלאי בדם, אנחנו פגענו בעצמנו.

חיים ילין: הדברים האלה קרו במקומות הביקוש ותמיד במרכז הארץ.

חיים ילין: בדרום ובצפון זה לא קרה - -

יואב בן צור: לא, עדיין יש צימרים, הקימו שם - - -

חיים ילין: לא.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: הצימרים, היום בכלל ידברו כולם פה, יש אפשרות כשאתה קונה את הנחלה שלך לבניית בית ובן ממשיך וגם שני צמירים בצד, למי שרוצה להתקיים מתיירות.

חיים ילין: אמרנו, אמרנו שהאירוח הוא חלק בלתי נפרד מהדבר הזה.

חיים ילין: בסדר.

חיים ילין: למרות שאם אתם תשאלו היום בעוטף עזה, הם מוכנים להוריד את שני הצימרים האלה מחר בבוקר, אין להם מה לעשות איתם, זה רק הוצאה.

חיים ילין: הם משלמים ארנונה.

חיים ילין: אנחנו מנסים לתת להם את ההנחות, אבל אתה יודע משרד הפנים - - - <קריאה:> בגלל המצב הביטחוני?

חיים ילין: לא רק בגלל המצב הביטחוני, אנשים לא באים, בכלל לא באים.

חיים ילין: תשאל מה קורה היום בירושלים במלונות ובכול.

חיים ילין: אתמול הייתי, ישנתי פה, אני ישן בימי שני פה, מלון ריק.

חיים ילין: מה זה משנה, אין תיירות פה, לא מגיעה.

חיים ילין: מצב ביטחוני משפיע על אזורים שלמים.

חיים ילין: אנחנו חייבים, בסוף אני אומר את זה לכולנו, חייבים להגיע בסופו של דבר לאיזה הסדר.

חיים ילין: חייבים להגיע להסדר.

חיים ילין: למה חייבים להגיע להסדר, כי כמו בכנסת ישראל, במקום להתאחד כל אחד רוצה לפצל את המדינה הזאת ואת העם הזה.

חיים ילין: באים מהקשת המזרחית, באים בצורה כזאת, באים ומנסים להסביר שפלמחים אומנם הוא אולי אזור הנדל"ן הכי גדול שיש, אולי בין הגדולים במדינת ישראל, אבל פעם הם היו הגבול, לא היה שום דבר שם, היה חוף.

חיים ילין: הכול השתנה, מה לעשות, הכול השתנה.

חיים ילין: זה גם מדיניות, זאת לא מחלה שהכול הופך להיות במרכז הארץ.

חיים ילין: עכשיו מאשרים בוועדה הארצית בית שלישי בנחלה.

חיים ילין: צחוק מהעבודה, במקום לעשות - - -

יואב בן צור: לפתור את מצוקת הדיור.

חיים ילין: כן, אבל במקום לעשות תיקון בדרום ובצפון, אני מדבר במושגים של ראשי רשויות שמתקשרים אלי, הם אומרים לי: 'שמע, חיים, אבל אצלנו ה-2.5 דונם, בסדר, זה בערך 2.5 מיליון שקל'.

חיים ילין: אמרתי לו: 'תקשיב', הייתי עכשיו במרגליות, אני בא ממרגליות, למעלה, השמאי הממשלתי שם שמה לחצי דונם, לחצי דונם 500 אלף שקל.

חיים ילין: הייתי באיילת השחר, 450 אלף שקל חצי דונם.

חיים ילין: אמרתי לו: 'עכשיו תכפיל בחמש, מה אתה מגיע, 2.5 מיליון שקל ל-2.5'.

חיים ילין: אני, מה אני אמרתי, עמיל טוב.

חיים ילין: בוא תסביר עכשיו.

חיים ילין: בוא תסביר לי עכשיו למה הבנאדם יבחר להיות במרגליות, באיילת השחר אם אותה עלות עולה לו בנייה, בוא נצא מתוך נקודת הנחה שבנייה בכל מקום - - -

יואב בן צור: אותו דבר.

חיים ילין: להפך, בפריפריה יותר יקרה.

חיים ילין: קבלנים לא רוצים להגיע לפריפריה, מתאים להם במרכז.

חיים ילין: אנחנו נופלים גם למלכדת של הקבלנים.

חיים ילין: בסופו של דבר, בדבר הזה צריך לעשות סדר.

חיים ילין: א', למה, אי וודאות של החקלאים.

חיים ילין: הם אומרים: 'מחר בבוקר לוקחים לי את הקרקע, למה שיהיה דור חדש, למה שהילדים שלי צריכים - - -

יוסי יונה: אבל אף אחד לא מתכוון לקחת לחקלאי את האדמה שהוא מעבד.

יוסי יונה: אני לא חושב - - -

חיים ילין: שנייה.

חיים ילין: שנייה.

חיים ילין: יש כמה חוקים שאנחנו צריכים לדעת.

חיים ילין: לכל מושב ולכל קיבוץ מותר להם עד 35 דונם אזור תעשייה זעיר שישרת אותם ושישרת את הסביבה.

חיים ילין: יש כמה דברים שאי אפשר ללכת אחורה, זה קיים, זה לא מתחרה מול אף אחד, זה לא מתחרה - -

יואב בן צור: זה לא הנושא, לא על זה אנחנו מדברים.

חיים ילין: בסוף אני אומר, יש מנגנון אחד.

חיים ילין: נתנו למושבים ולקיבוצים לשמור על קרקע.

חיים ילין: נתנו להם לשמור על הקרקע, אמרנו להם תשמרו על הקרקע, בסדר.

חיים ילין: מחר אנחנו רוצים לבנות ערים.

חיים ילין: לא מצאתי, אני אומר לכם את זה עכשיו, לא מצאתי ראש מועצה אחד שלא הגיע להסדר עם ראש עיר על זה שהעיר רוצה להתרחב.

חיים ילין: תשאלו את ריפמן, תשאלו את מאיר צור, תשאלו את מי שאתם רוצים.

חיים ילין: אני לא מצאתי מצב כזה.

חיים ילין: כשבאים - - -

יוסי יונה: יש בעיות בנתניה עם עמק חפר.

יוסי יונה: יש בעיות - - -

חיים ילין: אני מכיר את זה מצוין, תאמין לי, אני יכול לדקלם לך את זה בעל פה.

חיים ילין: היא לא רוצה לבינוי.

חיים ילין: עכשיו הם הגיעו להסדר לאזור תעשייה משותף.

חיים ילין: היא לא רוצה.

חיים ילין: היא רוצה בעצם משהו שבעצם קיים בכל המקומות.

חיים ילין: לכן אני חושב שוועדת - -

יוסי יונה: סליחה, רק להערה.

יוסי יונה: עד היום נעשו 21 וועדות לשינוי גבולות והשר רק אישר אחת מהן.

יוסי יונה: זאת הסמכות של השר לאשר וועדות לשינוי גבולות.

יוסי יונה: 21 הגישו את ההמלצות, השר אישר אחת - - -

חיים ילין: כן, אבל לא צריך בכוח.

יוסי יונה: למה בכוח?

חיים ילין: אני גם ביקשתי שישנו את הסעיף הזה ששר הפנים הוא יוכל בכוח לעשות את מה שהוא רוצה.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: זה צריך להיות בהידברות.

חיים ילין: יש אפשרות לדבר, יש אפשרות לבוא ולתת.

חיים ילין: אני אומר, - -

יואב בן צור: ברוב המקרים זה לא נגמר או שנגמר בהידברות ובהסכמה.

חיים ילין: גם בעוטף עזה, שדרות מתרחבת על חשבון שער הנגב.

חיים ילין: בכל מקום אתם תראו את זה.

חיים ילין: תדעו לכם, כשרוצים לבנות אף ראש מועצה לא יגיד לא.

חיים ילין: כל קריית גת, כל הפיתוח של קריית גת, תסכלו שם על חשבון מי זה נעשה, על חשבון שטחים חקלאיים.

חיים ילין: של יואב, כן.

חיים ילין: תסתכלו על ההסכמות.

יואב בן צור: תודה רבה אדוני.

חיים ילין: כבוד היושב ראש, את זה צריך לדעת.

חיים ילין: אם אפשר להגיע להסכמות, זה המסר.

חיים ילין: מספיק הולכים מכות פה, מספיק אלימות יש, מספיק אחד יורד על השני, בסוף צריך פה מנהיגות שתביא לאיזה הסדר שכולם יוכלו לחיות איתו בשלום.

חיים ילין: אתם יודעים מה, לפחות 80%, כי תמיד יהיו הקיצוניים האלה שלא יסכימו לשום הסדר.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: מה שאני אבקש לפני שנשמע את אנשי המקצוע, כשמישהו אומר משהו שהשני אמר, שלא יחזור עליו.

יואב בן צור: חבל על הזמן לשמוע דבר שכבר מישהו אמר את אותו דבר.

יואב בן צור: אני רוצה לתת למשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

יואב בן צור: אינג'נר רותי פרוש-אריכא, נמצאת פה?

יואב בן צור: בבקשה גברתי.

<רותי פרום-אריכא: אני בעצם ליויתי את עבודת הוועדה.

<רותי פרום-אריכא: הוועדה בעצם ביצעה תהליך של שימועים, של שמיעת כל העמדות.

<רותי פרום-אריכא: הנושאים שהוזכרו פה עלו גם על סדר היום, ואכן הסיכום לא נעשה.

<רותי פרום-אריכא: מה קרה בינתיים - -

יואב בן צור: לא הספיקו.

<רותי פרום-אריכא: אני חושבת שהתחלפו אנשים, הגענו למצב שבעצם עמדו לכתוב את הסיכום ובסופו של דבר לא נתכתב הסיכום.

יואב בן צור: אם תמונה וועדה חדשה, היא תוכל להשתמש בחומרים - - -

<רותי פרום-אריכא: לפני השאלה הזאת הייתי רוצה לומר שבינתיים קרו הרבה מאוד דברים.

<רותי פרום-אריכא: בסך הכול סוגיה שעמדה ככה ברקע, הייתה סוגיית איוש הנחלות שבאותו זמן לא הוכרעה.

<רותי פרום-אריכא: הסוגיה הזאת בינתיים הוכרעה.

<רותי פרום-אריכא: גם בנושא של שימושים לא חקלאיים בעצם קיבלו את ההחלטה הנכונה במועצת מקרקעי ישראל, גם נתנה עליה עבודה.

<רותי פרום-אריכא: מועצת מקרקעי ישראל בסוף 2013, בדצמבר קיבלה החלטה תקדימית על נושא של שימושים לא חקלאיים נלווים לחקלאות, היא ראתה אותם במבט מיוחד עם ההקשר שלהם לחקלאות.

<רותי פרום-אריכא: אני באמת חושבת שקרו דברים, שבעצם פרצו את הדרך בהרבה מהסוגיות שהיו על הפרק.

<רותי פרום-אריכא: יש סוגיות אחרות שעדיין נמצאות כרגע באיזו ישורת אחרונה.

<רותי פרום-אריכא: דיברנו בדיוק בנושא "חוק ההתיישבות", גם זה נושא שכן בא עכשיו לידי סיכום.

<רותי פרום-אריכא: הדברים, בעצם העגלה המשיכה לנסוע.

<רותי פרום-אריכא: אני חושבת שהצורך בהפעלת וועדה מחדש - - -

יואב בן צור: מתייתר?

<רותי פרום-אריכא: אני מקצועית לא הייתי משוכנעת שאכן יש בזה צורך.

יואב בן צור: איזה נושאים, שאת יודעת, נמצאים בוועדה ועדיין לא הוסדרו?

יואב בן צור: היו בוועדה ולא הוסדרו.

יואב בן צור: חוץ ממה שמנית, את יכולה להגיד לי על נושא מסוים?

יואב בן צור: לפנינו אין את דוח הוועדה שהיה.

יואב בן צור: סיכום, את אומרת שאין.

<רותי פרום-אריכא: אין סיכום, גם סיכומי ישיבות היו חלקיים.

<רותי פרום-אריכא: היה הרבה מאוד חומר שהונח בפני הוועדה.

<רותי פרום-אריכא: אני אציין כמה דוגמאות.

<רותי פרום-אריכא: למשל, כל הנושא של פיתוח בר קיימא, בעצם על הקצאת הקרקעות לטווח ארוך הייתה סוגיה שהייתה על הפרק.

<רותי פרום-אריכא: בעקבותיה גם שמענו עמדות שגורסות שאם חוכרים את הקרקע היא צריכה להיות עד 49 שנה או יותר מ-49 שנה.

<רותי פרום-אריכא: בעצם אלו סוגיות שגם כן התקבלו, הם היו על הפרק על הוועדה, אבל בעצם קיבלו אחרי הסדרת החכירה ביישובים החקלאים, גם כנושא שסוכם בינתיים בהחלטות מקרקעי ישראל.

<רותי פרום-אריכא: קשה לי, בעצם נושאים שמצדיקים היום את חידוש פעילות הוועדה - - -

רועי פולקמן: אדוני היושב ראש, דבר אחד שאפשר לדרוש, זה לקבל את החומרים האלה.

רועי פולקמן: אני חושב שאת החומרים ואת הסיכומים שכן יש, אני מבקש לקבל.

רועי פולקמן: את החומרים של הוועדה מבקשים לקבל אותם.

רועי פולקמן: גם את הסיכומים וגם את החומרים שהוגשו, לפחות שנדע.

יואב בן צור: זה סודי הדברים האלה, יש בעיה להוציא אותם?

רועי פולקמן: זה לא סודי.

<רותי פרום-אריכא: זה לא סודי.

יואב בן צור: אז מה הבעיה להוציא אותם?

<רותי פרום-אריכא: אני כמי שהשתתפה בוועדה קיבלתי חלק מחומרי הוועדה.

<רותי פרום-אריכא: לא ניהלתי את הוועדה, לא הייתי חברת וועדה.

<רותי פרום-אריכא: אין לי שום בעיה שאת החומר שנמצא אצלנו להעמיד לרשות מי שרוצה לעיין.

יוסי יונה: אני לא חושב שמדובר דווקא על החומרים של הוועדה.

יוסי יונה: אלא שאמרת שבסוגיות עקרוניות התקבלו החלטות - - -

<רותי פרום-אריכא: לא התקבלו החלטות.

<רותי פרום-אריכא: התקבלו החלטות מחוץ לוועדה.

רועי פולקמן: אני רק אדייק מה בקשתי אדוני היושב ראש.

רועי פולקמן: אחת, אני כן רוצה לראות את החומרים מהוועדה - -

חיים ילין: אבל לא צריך לפנות לרותי.

חיים ילין: צריך לפנות ליועץ המשפטי.

חיים ילין: הייתה וועדה, משרד המשפטים - - -

רועי פולקמן: משרד החקלאות אומר פיתוח הכפר.

רועי פולקמן: אני מבקש את זה מהם, מה זה משנה.

רועי פולקמן: אני מבקש, נמצאים פה בוועדה, יש את החומרים, אני מבקש לקבל אותם.

רועי פולקמן: יותר מזה, למה אני רוצה - - -

יואב בן צור: ברמה האישית יש לך אצלך פרוטוקולים ודברים כאלה?

רועי פולקמן: ברשותך, למה אני מבקש מפיתוח הכפר, כי על בסיס הדברים האלה, כמו שאת אומרת, על חלקם, גם אם לא התקבלו החלטות, מתקבלות החלטות בעקבות הדברים האלה.

רועי פולקמן: כלומר, הנושאים נלמדו, לא סוכמו, לא פורסמו, אבל בעקבות התהליכים האלה מתקבלות החלטות.

רועי פולקמן: אני מבקש לקבל את החומרים.

<רותי פרום-אריכא: סלח לי, זה לא בעקבות, דבר אחד.

<רותי פרום-אריכא: לגבי החומר, הוא זמין, הוא קיים.

<רותי פרום-אריכא: אני כחברת וועדה יש לי את החומר שקיבלתי באמצעות הדיונים.

<רותי פרום-אריכא: דבר שני, יש לנו, משרד החקלאות, את החומר שאנחנו הגשנו.

<רותי פרום-אריכא: העוזר שלך פנה אלי ומשום מה לא הסתייע - -

יואב בן צור: אני אודה לך אם תעבירי את זה לוועדה ולחברים שמבקשים.

<רותי פרום-אריכא: אני חושבת שהחברים ממשרד המשפטים ישלימו אותי בצורה יותר מוצלחת כמי שהיה גם הגורם האחראי על הוועדה.

חיים ילין: מה שחשוב, שעם הדוח לסמן את הסעיפים שכבר היום המנהל יכול על פיהם, כי אחרת - - -

יוסי יונה: שאלה.

יוסי יונה: אני רוצה לשאול אותך בבקשה, האם מדברייך ניתן להבין שהסוגיות הללו, שחלקן העלנו כאן - - -

יואב בן צור: נפתרו.

יוסי יונה: אז אני אציין אותן באופן ספציפי.

יוסי יונה: שימוש בקרקע שבמקורה הייתה מיועדת חקלאות ושינתה את ייעודה, הרי קיימים כללים לדרכים הלגיטימיות שבמאפשרות שימוש בה, האם - - -

רועי פולקמן: כן, לדעתי אין עליהן הסכמות.

רועי פולקמן: יש בפועל - - - <קריאה:> יש החלטת מנהל 1222 - - -

יואב בן צור: רבותיי, בואו נשמע לפי הסדר.

יואב בן צור: יוסי, בואו נשמע לפי הסדר.

יואב בן צור: משרד המשפטים בבקשה.

<אריאל צבי: בוקר טוב.

<אריאל צבי: אריאל צבי ממשרד המשפטים.

<אריאל צבי: בשעתו ליוויתי את עבודת הוועדה.

<אריאל צבי: אני אתחיל קצת מההיסטוריה.

<אריאל צבי: הוועדה הזאת הוקמה על ידי הממשלה, ה- 32, בשנת 2010 כחלק מחגיגות 100 שנה להתיישבות.

<אריאל צבי: הוועדה הזאת הוקמה כוועדה שברובה חברים ממשרד הממשלה הרלוונטיים: אוצר, רשות מקרקעי ישראל, משרד החקלאות ושני נציגי ציבור שהיו מעטם הפרופסורים באקדמיה.

<אריאל צבי: בראשה עמד מנכ"ל משרד המשפטים.

<אריאל צבי: כתב המנדט של הוועדה הוגדר בהחלטת הממשלה.

<אריאל צבי: היא נועדה לעסוק בשאלות היסודיות של מדינות ניהול הקרקע החקלאית ובשאלות שנגזרות מהן.

<אריאל צבי: כבר עכשיו אני אחדד, כי אני חושב שזה עלה גם בדברי חברי הכנסת.

<אריאל צבי: למשל הנושא של השבת קרקע חקלאית בשינוי ייעוד, הנושא של גובה הפיצוי – זה דווקא נושא שהוחרג מהמנדט של הוועדה.

<אריאל צבי: קצת על משטר הנחלות.

<אריאל צבי: משטר הנחלות מלווה אותנו הרבה מאוד שנים, עוד לפני קום המדינה.

<אריאל צבי: הוא בנוי על הרעיון של התיישבות מצומצמת כאשר לכל מחזיק בקרקע יש יחידת קרקע בגודל מסוים שנקבע בצורה מקצועית, שממנו הוא יכול להפיק את פרנסתו.

<אריאל צבי: זה מה שנקרא- - -

יואב בן צור: בחקלאות.

<אריאל צבי: כן.

יוסי יונה: אדוני היושב ראש בהערה שאמרת לפני כן, האישור של היחידה שלישית, אתה אמרת שהוא בא לפתור את בעיית מצוקת הדיור וזו אחת מהדרכים לפתור את הבעיה.

יוסי יונה: השאלה שלי, ברשותכם, האם התפרקה הזיקה בין הפררוגטיבה - - -

<אריאל צבי: אני תכף אגיע לזה.

<אריאל צבי: אנסה להגיע לזה.

<אריאל צבי: זה משטר הנחלות, הוא לא חדש, הוא ותיק מאוד.

<אריאל צבי: כמו שאמרתי, הוא היה מבוסס על הרעיון שהאדם, המשפחה תוכל להפיק את פרנסתה מיחידת קרקע בגודל מסוים.

<אריאל צבי: לאורך השנים קרו הרבה דברים, גם החקלאות השתנתה, המיכון החקלאי נעשה יותר נפוץ ומשופר.

<אריאל צבי: היום אין ספק שמשטר הנחלות, כמו שאנחנו מכירים אותו היום, הוא לא בדיוק מה שהיה אז.

<אריאל צבי: זה מייצר ברמה מסוימת גם הרבה פיקציות.

<אריאל צבי: הוועדה, חלק מהנושאים שהיא ניסתה לטפל בהם זה באמת השאלה הזאת של הזיקה בין המגורים לבין העיבוד, של חובת העיבוד העצמי.

<אריאל צבי: באמת השאלה הזאת של מה קורה עם הקרקע החקלאית הזאת כשהיא לא מעובדת בידי המתיישב.

<אריאל צבי: אני כבר עכשיו, פשוט כדי שזה לא ילווה אותנו, אני כבר עכשיו הבהיר שכל הנושא הזה של שימוש לא חקלאי כדי להפיק פרנסה משטח הנחלה, למשל כל מיני שימושי תעסוקה כאלה ואחרים, גם הוא לא חדש, הוא לא נולד בעקבות דיוני הוועדה הזאת.

<אריאל צבי: הוועדה הזאת בא על רקע של תשתית קיימת ומוכרת הרבה שנים.

<אריאל צבי: היו גם וועדות במשרד החקלאות שעסקו בזה הרבה קודם.

<אריאל צבי: יש גם החלטות של רשות מקרקעי ישראל שנועדו להסדיר.

<אריאל צבי: יש היום החלטות שמסדירות איזה היקף של שימוש מותר, מה בדיוק צריך לעשות.

<אריאל צבי: הנושא הזה עלה גם בבג"צ שפסק הדין סמוך מאוד לעבודת הוועדה, שלו התקבל,.

<אריאל צבי: העיקרון הזה כעיקרון היה גם מקובל על בית המשפט העליון: הקרקע היא אומנם קרקע חקלאית, אבל אין מנוס, בגלל שינוי עיתים ובכל זאת יש אינטרס.

<אריאל צבי: האנשים האלה באו לקרקע, הם יושבים שם, הם רוצים להתפרנס ממנה.

<אריאל צבי: אפשר לאפשר בצורה מדודה, מושכלת כזאת ואחרת גם שימושים שונים מהחקלאות המסורתית על מנת לאפשר להם להתפרנס.

<אריאל צבי: בג"צ גם שינה, גם פסל חלק מהוראות המועצה.

<אריאל צבי: אני אומר שהעיקרון הזה היה מקובל.

<אריאל צבי: זה הרקע שעלה בוועדה - - -

רועי פולקמן: רק לדייק, הוא לא מקובל לחלוטין.

רועי פולקמן: אני שוב אומר, פונים אלי, הוא לחלוטין לא מקובל, הוא מותקף ללא הפסק על ידי ההתיישבות.

רועי פולקמן: לכן זה שיש לכאורה הסכמות במשרד המשפטים, בוא נדייק כי הדברים, אני אגיד בעדינות, לא נכונים.

רועי פולקמן: אני אומר, החלטות המועצה, על ידי, לא הציבור לא ההתיישבות, אינן מקובלות.

רועי פולקמן: זאת אומרת, תוקפים אותם יום-יום, שעה-שעה וזה סטטוס קוו שמוסכם.

רועי פולקמן: יש מצב נתון שלכאורה - - -

יואב בן צור: המועצה לא - - -

רועי פולקמן: לא מקובל, לחלוטין לא.

רועי פולקמן: לכאורה לא דנו בזה.

חיים ילין: רועי, אני לא מבין מי הטוב ומי הרע, מי מותקף ומי מתקיף.

רועי פולקמן: נאמר יש הסכמות.

רועי פולקמן: אין הסכמות, יש מצב נתון.

רועי פולקמן: יש בתי משפט, תביעות, מלחמות כל היום.

<אריאל צבי: תן לי אולי רגע להשלים.

<אריאל צבי: אם השתמע מדבריי שאני אומר שמשטר הנחלות הנוכחי הוא מושלם ואידילי ולאף אחד אין בעיה, זה לא מה שאמרתי.

<אריאל צבי: אני לא יודע איך זה הובן מדבריי וזה בטח לא מה שהתכוונתי להגיד.

<אריאל צבי: אבל, דיברתי על העיקרון ובזה כיוונתי למה שחבר הכנסת יונה רמז בדבריו.

<אריאל צבי: יש פה שאלה עקרונית, שאלה תשתית.

<אריאל צבי: אני לא מדבר כרגע על הפרטים, אלא על השאלה התשתית איך קרקע חקלאית שהוקצתה לאנשים לצורך חקלאי, עושים בה שימוש לצרכים לא חקלאיים.

<אריאל צבי: את זה הסברתי, דיברתי פה אל חבר הכנסת יונה, הסברתי שיש תשתית חוקית ענפה לשימושים האלה, להסדרה הזאת, גם ציינתי שבבית המשפט העליון העיקרון הזה היה מקובל.

<אריאל צבי: בסדר, זה מה שאמרתי.

רועי פולקמן: לכאורה זה נכון.

רועי פולקמן: לכאורה יש תשתית חוקית.

רועי פולקמן: מעשית, כשאתה קובע חוק ואתה רואה אחר כך שאחוז המפרים שלו הוא עצום אתה מבין שיש בעיה.

רועי פולקמן: לכן הטיעון שלנו כאן הוא שמנהל מקרקעי ישראל קבע קביעות, אלא שהתשתית החוקית, ההסדר הקיים היום מייצר מצב לא יציב.

רועי פולקמן: לא יציב במובן הזה שיש המון הפרות של החוק, המון מלחמות על החוק והמון קבילות על החוק הזה.

רועי פולקמן: הווה אומר, שהמצב הנתון היום איננו יציב.

רועי פולקמן: הוועדה הוקמה לא כי אמרו 'המצב מצוין ויש החלטות'.

רועי פולקמן: המנהל קיבל החלטות, המצב לא טוב, תראה כמה הפרות יש.

יואב בן צור: דקה, רועי שנייה.

יואב בן צור: מה שמוקצב לנו לישיבה - - -

רועי פולקמן: ברור, המצב חמור מאוד.

יואב בן צור: רועי, דקה.

יואב בן צור: מה שמוקצב לנו לוועדה הזאת זה שעה.

יואב בן צור: אני רוצה לשמוע את כל אנשי המקצוע.

יואב בן צור: מה שאני מבקש, למי שיש הערה שירשום אותה ואחר כך נתכנס לטובת ההערות האלה.

יואב בן צור: ידידי ממשרד המשפטים תנסה לתמצת.

<אריאל צבי: אני מנסה לתמצת, זה מה שניסיתי לעשות.

<אריאל צבי: אנחנו בדיוני הוועדה, כמו שאתה אומר אני לא יכול --- לך ברמה המהותית, משטר הנחלות הוא לא מושלם, הוא מייצר פיקציות.

<אריאל צבי: עם הפיקציות האלה ניסינו להתמודד.

<אריאל צבי: ניסינו להגיע למודל מוסכם שיהיה מוסכם על כל חברי הוועדה בשאלה איך אפשר לשנות, איך אפשר לשפר את משטר הנחלות הנוכחי, את חובת העיבוד העצמי, את שאלת המגורים.

<אריאל צבי: את כל השאלות האלה ולהגיע למודל שיהיה מוסכם על חברי הוועדה מתוך הבנה ש - - -

יואב בן צור: ישנן הסכמות?

<אריאל צבי: לא.

<אריאל צבי: אני אגיע.

<אריאל צבי: המודל הזה לא היה מוסכם.

<אריאל צבי: בסופו של דבר הוועדה לא הצליחה להתכנס להסכמות בין חבריה - - -

יואב בן צור: כן, אבל מה שאמרה גברתי ממשרד החקלאות לפני כן, שרוב הנושאים שהיו בוועדה הוסדרו בעצם במהלך השנים האלה , אז אין טעם לדבר על מה שהיה בוועדה והוא לא הוסכם - - -

<אריאל צבי: אני חושב, אני אנסה להגיד את האמירה הזאת פעם נוספת.

<אריאל צבי: אני חושב שהמצב הנוכחי היום הוא לא המצב שהיה ב-2010 ואפילו ב-2012.

<אריאל צבי: מאז שקמה הוועדה ועד היום עברו דברים גם בתחומים האלה- - -

יואב בן צור: האם אדוני סובר שאין טעם להקים נוספת להסדרה?

רועי פולקמן: לא צריך וועדה, צריך לקדם החלטות.

<אריאל צבי: אנחנו חושבים שהיום, במצב הנוכחי המשרדים האמונים היום על הנושא הזה: רשות מקרקעי ישראל ומשרד החקלאות קידמו ומקדמים גם תהליכי חשיבה וגם תהליכים מקצועיים שטיפלו בהרבה נושאים שהיו קשורים לעבודת הוועדה.

<אריאל צבי: אם הממשלה תחשוב שיש מקום - - -

יואב בן צור: לשיפורים נוספים או לנושאים נוספים היא תחשוב.

יואב בן צור: או.קיי.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: אני אבקש ממשרד האוצר, יש פה מישהו?

יואב בן צור: <קריאה:> אני חושב שעדיף שנתחיל ממנהל מקרקעי ישראל.

יואב בן צור: אין בעיה.

יואב בן צור: מנהל מקרקעי ישראל.

יואב בן צור: מי נמצא ממנהל מקרקעי ישראל?

יואב בן צור: <קריאה:> יש פה שניים.

יואב בן צור: אסף הוא מנהל האגף החקלאי.

יואב בן צור: בבקשה אסף.

<אסף רפלד: אני לא השתתפתי בדיונים.

יואב בן צור: של הוועדה.

<אסף רפלד: מה שנקרא 'דף חדש בארגון'.

<אסף רפלד: אני אתייחס לשני דברים.

<אסף רפלד: מה שאמר ידידי ממשרד המשפטים שצריך להבחין במה שוועדת רוטקופף דנה בשני רבדים.

<אסף רפלד: היה את הרובד של כל סוגית הנחלות.

<אסף רפלד: לדעתי הנושא המהותי, האם ממשיכים לשמר את משטר הנחלות במתכוונת ההיסטורית של למעלה מ-80 שנה או שאומרים ועושים פה מה שנקרא 'סדר חדש'.

<אסף רפלד: בנושא הזה לא הגיעו להסכמות.

<אסף רפלד: היו תתי נושאים שרותי ממשרד החקלאות נגעה בהם, שבהם יש כל הזמן התקדמות שנובעת גם משיח - - -

יואב בן צור: סליחה אדוני, מי יכול לתת לנו מסמך שבו יהיה כתוב מה הנושאים שבהם בעצם דנה הוועדה והוסדרו במהלך השנים ומה הם הנושאים ותתי הנושאים שלא הגיעו להסכמה ואולי הם צריכים את עיוננו כדי שנחשוב איך אנחנו עושים מה.

יואב בן צור: מישהו יכול להמציא מסמך כזה, משרד החקלאות, משרד המשפטים, מנהל מקרקעי ישראל?

<אסף רפלד: אנחנו נוכל להוציא מסמך.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: נודה לכם אם תשלחו אותו לוועדה.

יואב בן צור: או.

יואב בן צור: קיי.

<אסף רפלד: הערה, עלתה פה טענה נוספת, היא טענה לא חדשה, היא לא על הנושא של האם קיימים כללים ברורים או לא.

<אסף רפלד: אנחנו אמרנו ואומרים 'יש כללים, יש החלטות'.

<אסף רפלד: הנושא השני הוא נושא האכיפה והוא סוגיה אחרת.

<אסף רפלד: אחד הדברים הדרמטיים שקרו בין 2010, מאז שהוועדה הזאת הוקמה, לבין איפה שאנחנו נמצאים היום, שרשות מקרקעי ישראל עברה סוג של רפורמה.

<אסף רפלד: הוקמה שם חטיבה שלמה שכל המהות שלה, התפקיד שלה היא סוגית שמירה על הקרקע.

<אסף רפלד: אני חושב שהיום אנחנו נמצאים במקום אחר לחלוטין בנושא האכיפה בנושא השימושים.

<אסף רפלד: הבעיה היא לא בהחלטות, הבעיה היא הייתה בנושא האכיפה.

<אסף רפלד: אני חושב שהיום יש קפיצת מדרגה בכל הנושא הזה.

יואב בן צור: תודה רבה אדוני.

יואב בן צור: מנהל התכנון בבקשה.

רועי פולקמן: יש לי שאלה קצרה.

רועי פולקמן: מה היקף התיקים הפתוחים היום ברמ"י (רשות מקרקעי ישראל) בנושאים של הפרות שקשורות היום בעולם ההפרות.

רועי פולקמן: כמה תלונות?

יואב בן צור: יש לך את הנתון הזה?

רועי פולקמן: סדרי גודל.

<אסף רפלד: יש חטיבת שמירה ברשות מקרקעי ישראל.

יואב בן צור: תעבירו אלינו גם את הנתונים האלה.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: מנהל התכנון בבקשה.

<שמעון בר-שמעון: שמי שמעון.

<שמעון בר-שמעון: הסוגיות שעמדו בפני וועדת רוטקפף היו בעיקר הסוגיות של ניהול הקרקע.

<שמעון בר-שמעון: סוגיות התכנוניות הן סוגיות שכבר בתחילת שנות האלפים לגבי פל"ח (פעילות לא חקלאית) וכדומה הוסדרו במסגרת התכנון הארצי.

<שמעון בר-שמעון: אין לנו מה להוסיף לעניין.

יואב בן צור: תודה אדוני.

יואב בן צור: משרד הפנים, יש מישהו?

יואב בן צור: בבקשה.

<איתי פולומבו ויסמן: איתי פולומבו ויסמן, מנהל שלטון מקומי.

<איתי פולומבו ויסמן: בעיקרון, מאז פרידת מנהל התכנון מאיתנו אנחנו פחות נוגעים בנושא.

<איתי פולומבו ויסמן: אנחנו מאשרים עסקות במקרקעין במועצות האזוריות, אבל זה רק בכפוף בעמידה בתנאי תכנון בתכניות המפורטות, גם זה נעשה בצורה מאוד מסודרת.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: משרד האוצר.

<דניאל מלצר: דניאל מלצר מאגף התקציבים - - -

יואב בן צור: נכון, אתה זכור מוועדת הכספים.

יואב בן צור: כן.

<דניאל מלצר: אנחנו ביחד עם רשות מקרקעי ישראל מאמינים שנעשו פעולות ונעשות פעולות הוועדה.

<דניאל מלצר: אכן אנחנו מאמינים שלא צריך לכנס שוב את הוועדה.

יואב בן צור: או.

יואב בן צור: קיי, יש מישהו נוסף ממנהל התכנון?

יואב בן צור: משרד הכלכלה, יש מישהו ממשרד הכלכלה פה?

יואב בן צור: לא.

יואב בן צור: המשרד להגנת הסביבה, בבקשה אדוני.

<מנחם זלוצקי: שמי מנחם זלוצקי.

<מנחם זלוצקי: אנחנו כמשרד לא היינו חברים בוועדה אלא הופענו בפני הוועדה והצגנו את עמדתנו בסוגיות השונות שהוועדה דנה בהם.

<מנחם זלוצקי: גם הגשנו כן מסמך שלמעשה בא להביע את תפיסתנו לגבי הצורך בשימור הקרקע החקלאית וערכי החקלאות בכלל, כולל התרומות החיצוניות של החקלאות.

<מנחם זלוצקי: איזה תמריצים צריך כדי לשמור על החקלאות כערך סביבתי, כולל כל הפעילות הלא חקלאית שיש לה השלכות סביבתיות מאוד משמעותיות גם בתוך היישוב החקלאי וגם מחוצה לו.

<מנחם זלוצקי: גם תחרות עם הערים שאתה חבר הכנסת דיברת עליה.

<מנחם זלוצקי: זהו, דרך אגב, אנחנו רצינו להיות חברים.

<מנחם זלוצקי: חשבנו שגם הנושא הסביבתי הוא ראוי שיהיה מיוצג - - -

יואב בן צור: טוב שלא הייתם חברים בוועדה שלא הגיע לסיכום.

<מנחם זלוצקי: בתוך הדבר הזה, אבל לא נענה לבקשתנו.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: חבר הכנסת איתן ברושי רוצה לומר משהו?

איתן ברושי: אני שמח לראות את החברים.

איתן ברושי: מזמן לא היה מפגש כזה מעניין.

יוסי יונה: אדוני היושב ראש, אני רוצה לשאול שאלה את נציג האוצר.

יוסי יונה: אצלכם פועלת היום גם וועדת התכנון, כל הסמכויות שעברו ממשרד הפנים וכו'.

יוסי יונה: השאלה שלי, האם נניח שבאישור הזה של היחידה השלישית, האם במתן או בתכנית החדשה הזאת של מתן אפשרות ליחידה שלישית נשמרה או נותקה הזיקה בין המחויבת, נקרא לזה בן שלישי, לבין עיבוד חקלאי או שלא קיימת זיקה, או שהיא כפי שאדוני היושב ראש אמרת, שזה נוצר רק כדי לתת פתרון למצוקת הדיור?

יוסי יונה: כי זה מרחיב את העניין.

יוסי יונה: אני אגיד לך את ההשקפה שלי במילה אחת.

יוסי יונה: אם יישוב שהוא כבר לא חקלאי והוא הופך להיות, בין אם זה קיבוץ או מושב, הוא הופך ליישוב קהילתי ואז עולה שאלה מאוד מאוד משמעותית, מה טיבה של הפררוגטיבה או הפריוולגיה המאוד גדולה שניתנת למי שמתגורר שם בהשוואה לאדם שמתגורר ביישוב עירוני.

<דניאל מלצר: אני הייתי מעדיף, יושבת פה שולה שמומחית לנושא - - -

יוסי יונה: שולה, בבקשה שולה.

יואב בן צור: שולה מאיפה?

<שולה בן צבי: מרשות מקרקעי ישראל.

יואב בן צור: בבקשה.

<שולה בן צבי: בהתנהלות השוטפת לבעל זכויות בנחלה אין אפשרות לבנות יחידה שלישית גם אם היא תאושר סופית במועצה הארצית והיא תגובה בתכנון סטטוטורי.

<שולה בן צבי: יש אפשרות לממש את היחידה הזאת רק אם מצטרפים להסדר שנקבע בהחלטת מועצה 979 ממרץ 2007.

<שולה בן צבי: זה אומר שצריך איזה תשלום שקבוע בהחלטה ואז ישנה אפשרות לממש את היחידה השלישית.

<שולה בן צבי: ברגע שמצטרפים להסדר הזה של 979, היום ההחלטה האקטואלית זה 1399 של מועצת מקרקעי ישראל, למעשה אז כל המשטר של הנחלות של בן ממשיך ודור שלישי וכו' מתבטלים, אבל רוכשים את הזכות לבנות בכסף את מה שהיום ניתן לבנות בלי כסף, עד 160 מטר כל יחידה.

<שולה בן צבי: לכן היחידה השלישית הזאת, אני מניחה שהיא תאושר בסופו של דבר בפרוצדורה כזאת או אחרת, אבל היא לא תהפוך ליחידה שלישית גורפת בכל המושבים ושכל מי שירצה יבוא ויבנה אותה, אלא נדרש אותו תהליך של הצטרפות להסדר ותשלומים בהתאם.

יואב בן צור: תודה רבה גברתי.

<שולה בן צבי: אגב, איפה שיממשו את היחידה השלישית, מדברים על חלקת מגורים של 2.5 דונם, מן הסתם הפיזור של אותם מגורים יהפכו את אותו פל"ח, שכולנו לא אוהבים, בתוך הנחלה לפחות אולי כדאי ושימושי.

<שולה בן צבי: בדרך עקיפה - - -

חיים ילין: מי זה כולנו לא אוהבים?

חיים ילין: אני מבקש לדבר בשם מה, מה זה כולם, גם אני כאילו?

חיים ילין: מה זה כולם?

חיים ילין: גם רועי מדבר, אני כבר לא יודע מי נגד מי.

<שולה בן צבי: אני אגיד לך למה התכוונתי.

<שולה בן צבי: בוועדת הבר, המלצות וועדת הבר שהולידה את 979 ו-1101 של הפל"ח - - -

חיים ילין: אבל, זה פרה היסטוריה.

<שולה בן צבי: זאת ההחלטה 979, מה לעשות.

יואב בן צור: עזוב.

יואב בן צור: איתן בבקשה.

איתן ברושי: שאלת ההתיישבות והחקלאות היא שאלה לאומית.

איתן ברושי: בהחלט יש מקום לדון בהרבה סוגיות.

איתן ברושי: לא יכולתי להיות בהתחלה, אני לא נכנס לזה, רק רוצה להעיר שלא תהייה אי הבנה.

איתן ברושי: גם זו לא תשובה של המנהל על השאלה שנשאלה פה.

איתן ברושי: גודלו של היישוב ומספר התושבים אינו משנה את אופיו החקלאי.

איתן ברושי: המושב והקיבוץ הם תמיד היו גם מרכיב קהילתי, אבל הם לא יישוב קהילתי גם אם הם יגדילו ויתרחבו ולכן זה חורג מהזמן והנושא, רק אני רוצה להעיר שיש לנו מושבים וקיבוצים.

איתן ברושי: מרבית האוכלוסייה גם בהתיישבות מתפרנסת מחקלאות, אבל הם יישובים חקלאים וההגדרות שלהם אינן ניתנות לשיקול דעת חבר כנסת זה או אחר.

איתן ברושי: לכן אנחנו מדברים על המגזר ההתיישבותי שבתוכו יש מושבים, קיבוצים ויישובים אחרים שהם חקלאיים ויש יישובים קהילתיים במועצות האזוריות שאינן יישובים חקלאיים.

איתן ברושי: אין להם מכסות קרקע ומים והם יישובים קהילתיים.

איתן ברושי: צריך לומר שהתיישבות והחקלאות הם לא על סדר היום כרגע.

איתן ברושי: יישובים חקלאיים לא משתנים גם אם נרחיב אותם ונצרף - - -

יוסי יונה: בטח שזה על הפרק.

איתן ברושי: לא כרגע בדברים שלי.

איתן ברושי: רציתי להתייחס לנקודה אחת בלבד כי אני באתי בסוף הדיון.

איתן ברושי: הרחבת היישוב לא הופך אותו מחקלאי לקהילתי ואל תזדרזו לקבור את החקלאות וההתיישבות.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: תנועת המושבים, עורך דין עמית יפרח בבקשה בקצרה.

<עמית יפרח: בקצרה.

<עמית יפרח: קודם כל כמו שנאמר פה על ידי נציג משרד המשפטים, הוועדה הוקמה ביוזמת ההתיישבות בחגיגות 100 שנה להתיישבות, כך שמבחינתנו לא הייתה לנו בעיה עם הקמתה וגם לא הייתה בעיה עם עבודתה.

<עמית יפרח: יותר מזה, אנחנו גם רצינו להיות חברים בוועדה כמי שהם חלק מהנושא המדובר.

<עמית יפרח: בסופו של דבר לא הסתייע ולא היינו, אבל כן הצגנו את עמדתו באופן נרחב גם בכתב וגם היה שימוע לתנועות.

<עמית יפרח: באופן כללי אנחנו תומכים במשטר הנחלות.

<עמית יפרח: סליחה, יוסי.

<עמית יפרח: סליחה חבר הכנסת יונה' אני רוצה להגיד דבר שהוא מאוד חשוב.

<עמית יפרח: קודם כל נאמרה כאן אמירה לגבי הפל"ח – הפעילות הלא חקלאית, חשוב - - -

חיים ילין: לא טל"ח?

<עמית יפרח: זה פל"ח, תמיד היה פל"ח.

יואב בן צור: מזה טל"ח?

<עמית יפרח: פל"ח.

<עמית יפרח: אני רוצה להגיד לגבי הפל"ח כמה דברים ברשותך.

<עמית יפרח: ראשית, אין פה שינוי ייעוד של קרקע חקלאית.

<עמית יפרח: כל הזמן חוזרים על אותה מנטרה ועל אותה מנטרה, אבל זה לא יעזור כמה פעמים יגידו את זה, פשוט זה לא נכון כי הפל"ח מתקיים בתוך חלקת המגורים שהוא שטח צהוב שמיועד למגורים ולא לחקלאות - - -

חיים ילין: שולה, זה נכון?

חיים ילין: לא, אסור להם להיות בחלקה.

חיים ילין: הוא מדבר על חלקה.

חיים ילין: צריך להסביר פה לכולם - -

<עמית יפרח: חיים, אני אפילו לא מדבר על חלקה א', אני מדבר על חלקת המגורים שהיא בתוך חלקת א' שהיא שחלקה היא חקלאית ובחלקה היא לא.

<עמית יפרח: זה לגבי זה.

<עמית יפרח: אני אומר באופן גורף, גם אמרנו את זה בוועדה ואני אומר את זה בכל הזדמנות, אנחנו לא תומכים ולא בעד פעילות לא חקלאית שהיא לא מוסדרת.

<עמית יפרח: אנחנו בוודאי בעד פעילות לא חקלאית שהיא מידתית, שהיא תומכת בצביון כפרי, שהיא חלק מהפיכת המושב ליישוב רב תפקודי שיש בו גם חקלאות, יש בו גם תיירות, יש בו גם פעילות לא חקלאית.

<עמית יפרח: בסופו של דבר אני רוצה עוד התייחסות- - -

יואב בן צור: בו תתכנס עמית.

יואב בן צור: בקצרה.

<עמית יפרח: ממש בקצרה לגבי מרכז הארץ.

<עמית יפרח: אני דווקא חושב שמרכז הארץ בהיבט הפעילות הלא חקלאית, אחד הרציונליים שעמד מאחורי הקמת הפל"ח הוא בעיקר מרכז הארץ מכיוון שמרבית החקלאים נפלטו ממרכז הארץ.

<עמית יפרח: מדובר באוכלוסייה שהייתה אוכלוסייה מבוגרת.

<עמית יפרח: היה קשה מאוד לשלוח אותה לחפש עבודה בגיל 65-70 במקום אחר.

<עמית יפרח: אוכלוסייה ללא פנסיה.

<עמית יפרח: מרבית החקלאים לא דאגו לעצמם לפנסיה - - - <קריאה:> עד היום.

<עמית יפרח: עד היום, נכון.

<עמית יפרח: לכן בוודאי היה צידוק לייצר הכנסה מידתית שתייצר לבנאדם את היכולת לא ליפול כנטל או על ילדיו או על רשויות הסעד.

<עמית יפרח: לכן מבחינתו, עוד משפט אחד ברשותך אדוני, רוב התהליכים שבחלקם הגדול דנו בהם בוועדת רוטקופף הבשילו לכדי הסכמות בין ההתיישבות לבין רשות מקרקעי ישראל, אם זה בנושא החכירה לדורות, אם זה בנושא - - -

יואב בן צור: או.

יואב בן צור: קיי.

<עמית יפרח: וגם הוכרעו על ידי בג"צ.

יואב בן צור: תודה אדוני.

יואב בן צור: התנועה הקיבוצית.

יואב בן צור: בבקשה, ממש ממש בקצרה.

<מיכה דרורי: מיקי דרורי,

יואב בן צור: 30 שניות.

<מיכה דרורי: 30 שניות.

<מיכה דרורי: א', אני חוזר על העמדה שלנו.

<מיכה דרורי: כמו תנועת המושבים רצינו וועדה, רצינו להיות חברי וועדה ואפילו העברנו דוגמה של וועדת גולדברג שהיו הרבה נציגים בדואים והיה יושב ראש שופט בדימוס.

<מיכה דרורי: חשבנו גם בוועדה הזאת, לא הסתייע, אבל אם תהייה אי פעם וועדה אנחנו נמשיך לעמוד על דרישתנו להיות חברים בוועדה ולא רק לעשות שימוע - - -

יואב בן צור: רשמנו בפנינו.

<מיכה דרורי: עשינו שימוע.

<מיכה דרורי: אני רק רוצה לתקן שתי טעויות נפוצות, עד כדי כך נפוצות שאפילו אנשים שוכחים, אצלנו החקלאות בקיבוצים היא לא במשבר כל כך, היא די פורחת, אין דונם אחד שלא מעובד - - -

יואב בן צור: יש תאילנדים.

<מיכה דרורי: שינוי היום למגורים במדינת ישראל וזה לא קשור לחקלאות.

<מיכה דרורי: זה לא איפה שהפרדס לא מצליח עושים שכונה.

<מיכה דרורי: - - -

אורי מקלב: גם בערבה.

<מיכה דרורי: גם בערבה יש בעיות, אבל אנחנו מעבדים את כל השטח.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: אורי, דקה.

יואב בן צור: רבותיי, אני חייב לסיים.

<מיכה דרורי: אין חוק כזה שמפסיקים לעבד קרקע ושם צומח שיכון.

<מיכה דרורי: לוקחים שדות, לא שדות פוריים ומניבים כדי לעשות שיכונים ועל זה הדיון.

<מיכה דרורי: הנקודה השנייה, אפילו חבר הכנסת שכח, התעסוקה אצלנו זה לא כתוצאה ממשבר החקלאות, היא בליבת החכירה הקיבוצית.

<מיכה דרורי: עוד מלפני 100 שנה בקיבוץ בארי יש מפעל עצום - - -

יואב בן צור: כולנו מעריכים את התנועה הקיבוצית ואת הפעולות המבורכות שלה.

<מיכה דרורי: אני רק רוצה לציין שהתעסוקה הלא החקלאית בתנועה הקיבוצית היא חלק מליבת החכירה שלנו, היא מוסדרת בחוזה החכירה שלנו.

חיים ילין: אדוני היקר, אני אמרתי שבכל אגודה יש 35 דונם.

יואב בן צור: רשות הטבע והגנים.

יואב בן צור: ענת יציב, בבקשה.

<ענת יציב: נציגי הטבע והגנים הופיעו בפני הוועדה וזכו להרבה פרגון שם.

<ענת יציב: הגשנו נייר עמדה גם בנושא משטר הנחלות, גם לגבי הגדלת הנחלות והשיקולים הסביבתיים בנושא, גם לגבי מערך אכיפה בנוגע לשימוש לא חוקי.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: פורום ה-15, יש כאן מישהו?

יואב בן צור: אין.

יואב בן צור: תודה.

חיים ילין: הם קיבלו כל מה שרצו.

יואב בן צור: רבותיי, לסיכום: אנחנו מבקשים, א', לקבל, משרד החקלאות, משרד המשפטים, את הדוחות שיש לכם, את הפרוטוקולים שיש לכם, לוועדה.

יואב בן צור: דבר שני, אני מבקש לקבל מרמ"י איזה דברים שהיו בוועדה וקיבלו כבר החלטות ואילו דברים עלו בוועדה ועדיין לא קיבלו החלטות.

יואב בן צור: תודה רבה.

יואב בן צור: הישיבה נעולה.