ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 253, 2016-01-25 11:00

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא השלישי שעל סדר היום.

משה גפני: ביטול מס מעסיקים בענפי הבניה של חבר הכנסת מיקי זוהר, בבקשה.

מכלוף מיקי זוהר: בימים אלו אנחנו רואים מאמצים כבירים אותם עושה שר האוצר, להפחית את מחירי הדיור.

מכלוף מיקי זוהר: נוכחנו גם בבחירות האחרונות, כששמענו את קולו של הציבור, שאחד מהדברים החשובים ביותר שהונחו על השולחן טרם הבחירות הם שני נושאים בולטים, יוקר המחיה ומחירי הדיור.

מכלוף מיקי זוהר: הרצון שלנו להפחית את מחירי הדיור הוא דבר שניתן ליישם אותו, אבל כמו שהגדרתי ואמרתי גם לשר האוצר, יש מגוון פעולות שצריך לבצע כדי לעשות את המהלך הזה.

מכלוף מיקי זוהר: חלק מהפעולות כבר החלו באמצעות הצפת השוק והוצאת כמה שיותר יחידות דיור, מחירי מטרה, הגבלת כניסת משקיעים לתחום, מאחר והגדלנו להם את הוצאת מס הרכישה ב-8%.

מכלוף מיקי זוהר: אבל עדין לא התחלנו פעולות בתוך מסגרת ענף הבניה, שלהערכתי יוכלו להביא להוזלה ואני אסביר גם למה.

מכלוף מיקי זוהר: בסופו של דבר אם תיתן כלים לאותו קבלן שמייצר דירות לתת מחיר זול יותר, התחרות יכולה לנצח את הכול, כך אני מאמין.

מכלוף מיקי זוהר: אם תהיה הנחה או הוזלה בעלויות הבנייה לקבלנים, יהיו שני קבלנים שמתמודדים זה מול זה כדי למכור דירה, מהרגע שתיתן להם כלי להוזלה בעלויות הבנייה שלהם, כך הם גם יוכלו להתחרות טוב יותר אחד בשני והציבור ירוויח מזה.

מכלוף מיקי זוהר: לכן ההצעה שאני מביא היום לוועדה, כדי שבאמת נוכל להגיע למסקנה, שאם נבטל את מס המעסיקים לגבי עובדים זרים בענף הבניה, נוכל לתת כלים משמעותיים לאותם קבלנים, ליצור תחרות אמיתית ולהפחית את מחירי הדיור, אני לא יודע להגיד כמה, יכול להיות 2% או 3%.

מכלוף מיקי זוהר: דבר אחרון שאני רוצה לומר לגבי טענה שעלתה, שזה עלול לפגוע בעובדים ישראלים שרוצים לעסוק בתחום.

מכלוף מיקי זוהר: עשיתי בירור והסתבר לי שמרבית העובדים הישראלים שנמצאים בענף הבנייה, נמצאים אצל קבלנים קטנים שאינם עוסקים בבנייה רוויה בהיקפים משמעותיים ובצורה מאסיבית.

מכלוף מיקי זוהר: רוב העובדים הישראלים נמצאים בהיקפים קטנים יותר.

מכלוף מיקי זוהר: כל מה שקשור בבנייה רוויה בהיקפים משמעותיים של מאות יחידות דיור, שם מצויים העובדים הזרים, שם מצוי היקף הגדול של העובדים ושם אנחנו רוצים להביא להוזלה.

מכלוף מיקי זוהר: המטרה שלנו להביא להוזלה בעיקר בדירות בבנייה רוויה או בבתי קרקע בהיקפיים שיווקיים.

מכלוף מיקי זוהר: לכן אני סבור שהנושא הוא נושא חשוב.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לקוות שגם חברי לוועדה יחשבו כמוני.

מכלוף מיקי זוהר: במידה וכן, אני רוצה לשמוע אם לאוצר יש אפשרות לאמץ את הרעיון החשוב הזה.

מנואל טרכטנברג: נושא מחירי הדיור עומד על סדר היום כבר מספר שנים ואכן אחרי שנים רבות של חוסר עשייה אל מול מחירים מרקיעי שחקים, שר האוצר אכן נוקט פעולות נמרצות כדי להקל את המצב.

מנואל טרכטנברג: בהצעה של חבר הכנסת מיקי זוהר יש היגיון.

מנואל טרכטנברג: אלא מה, כפי שציינת בחלק האחרון של דבריך, יש גם צד שני למטבע וצריך להעמיד את זה מול זה.

מנואל טרכטנברג: זה נכון שאם ההיטל הזה יבוטל או יוזל ויבואו הרבה יותר עובדים זרים שהשכר שתשלם להם יותר נמוך, יש להניח שחלק מזה יגולגל גם למחיר הדירה, כמה מזה יתגלגל אנחנו לא יודעים, אבל יש להניח שמשהו מזה יגיע גם לרוכש הדירה.

מנואל טרכטנברג: יש שני אפקטים משמעותיים שליליים שצריך לקחת בחשבון.

מנואל טרכטנברג: הראשון זה אכן הפגיעה בעובדים הישראלים בשני מובנים.

מנואל טרכטנברג: הראשון, בשכר שלהם, אנחנו בכלכלה מדברים במונחים של שיווי משקל, אז אם ההיטל מייקר את השכר של עובד זר, אז העובד הישראלי יכול לקבל לפחות את השכר הזה.

מנואל טרכטנברג: תוריד את ההיטל, העובד הישראלי יקבל פחות.

מנואל טרכטנברג: זה מובן מאליו.

משה גפני: זה לא הוכיח את עצמו.

משה גפני: יש מס מעסיקים ואין עובדים ישראלים.

מנואל טרכטנברג: בדיוק.

מנואל טרכטנברג: הדבר הזה לא מספיק.

מנואל טרכטנברג: צריך גם הכשרה, צריך תמריצים אחרים ועוד.

מנואל טרכטנברג: נכון שהצעד הזה כשלעצמו טוב, אבל זה קלאסי שעושים צעד אחד ולא צעדים משלימים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד שבמדינות אחרות, לא מפותחות כמו קנדה, לעבוד שם בבניין נחשב לדבר בעל יוקרה עם שכר מאוד גבוה.

מנואל טרכטנברג: אצלנו זה נחשב למשהו פחות ערך עם שכר נמוך.

מנואל טרכטנברג: אז צריך להילחם בזה על-ידי שורה של אמצעים.

מיקי לוי: כבר לא שכר נמוך.

מכלוף מיקי זוהר: הבאת עוד עובדים זרים לארץ יורידו גם את המחיר של העובד הזר עצמו בלי שום קשר להטבת המס.

מנואל טרכטנברג: הפן השני, במדינת ישראל אנחנו כ-15 שנה נאבקים כדי להקטין את מספר העובדים הזרים בישראל באופן כללי.

מנואל טרכטנברג: יש לזה אפקטים חברתיים קשים ביותר, שבחלקם אנחנו רואים בדרום תל-אביב ובמקומות אחרים, גם אם זו לא אותה אוכלוסייה.

מנואל טרכטנברג: יש פה בעיה היקפית.

מנואל טרכטנברג: לכן אני אומר לחבר הכנסת זוהר, אני לא פוסל על הסף את מה שאתה מביא, אבל אי-אפשר לעשות צעד אחד בלבד שיש לו צד של פלוס וצד של מינוס.

מנואל טרכטנברג: צריך להביא גם אמצעים אחרים שנותנים מענה למה שאמרתי, לעניין של הכשרה, שיטות בניה והיבטים חברתיים שלילים של הצעד שאתה מציע.

מיכל רוזין: בכנסת הקודמת, כיושב-ראש הוועדה לנושא העובדים הזרים, עסקתי רבות בנושא הזה.

מיכל רוזין: אני כמובן תומכת מאוד בהורדת מס מעסיקים, זו אחת הדרישות שהעליתי בוועדה שלי כמעט מידי שבוע.

מיכל רוזין: נמצאים פה כל נציגי המעסיקים שליוויתי אותם בעניין הזה.

מיכל רוזין: אני נחשבת חשדנית גדולה ובדקתי את הנושא הזה לעומק.

מיכל רוזין: אני חולקת עליך במה הם הפתרונות הנכונים להאיץ את ענף הבנייה בישראל ולהוריד מחירים, זה לא רלוונטי לעניין הזה.

מיכל רוזין: העמדה של משרד האוצר ובנק ישראל היה שלא צריך, תעסיקו ישראלים.

מיכל רוזין: אבל זו עצימת עיניים, מה לעשות שאין ישראלים שרוצים לעבוד בבניין, בחקלאות, במלונאות, בסיעוד.

מיכל רוזין: אנחנו צריכים את העזרה של העובדים הזרים.

מיכל רוזין: אגב, זו לא תופעה רק של ישראל אלא של כל העולם המערבי המודרני.

מיכל רוזין: אפילו צריך להתברך בזה שאנחנו לא מהמדינות שמייצאות עובדים זרים, אלא בעיקר קולטות, זה מעיד משהו על מעמדנו הכלכלי.

מיכל רוזין: אני רוצה לומר שעיקר הבעיה היא דווקא בחקלאות, לא בבניין.

מיקי רוזנטל: זה נגמר, יש החלטה.

משה גפני: עוד לא נגמר.

משה גפני: אנחנו חיים במדינה מזרח תיכונית, מה שלא נגמר, עוד לא נגמר.

מיכל רוזין: לכן עשינו תחשיבים, גם בוועדה שלי, עם מיטב אנשי האקדמיה, שהיו לצערי בניגוד לעמדת משרד האוצר ובנק ישראל, אבל הראו חד משמעית שעלות של עובד זר היא יותר גבוהה למעסיק מאשר העסקת עובד ישראלי, בהרבה, באחוזים גבוהים.

מיכל רוזין: הם אומרים, אם נקשה עליהם, הם יעסיקו ישראלים, זה לא מוכיח את עצמו בשטח.

מיכל רוזין: בסופו של דבר הם נאלצים להעסיק עובדים זרים.

מיכל רוזין: דבר נוסף, יש מכסות, יש הגבלה, לכן אם חושבים שנוריד את מס המעסיקים הם יוכלו להעסיק יותר ויותר הוא לא רלוונטי מכיוון שהמדינה ממילא מגבילה, ממילא נותנת מכסות, בין אם זה לחקלאות ובין אם זה לבניין.

מיכל רוזין: חשוב להגיד שאנחנו נמשיך לעודד ואני חושבת שגם המעסיקים ימשיכו לעודד העסקת ישראלים.

מיכל רוזין: צריך לבדוק את התכניות הממשלתיות והאם הן מתוקצבות, לעידוד תעסוקת ישראלים ובוודאי גם תעסוקת פלסטינים.

מיכל רוזין: אסור לנו לשכוח את זה, גם אני עד היום שמעתי מהענפים השונים שהם רוצים תעסוקת פלסטינים, אבל מה לעשות כולנו מכירים את המצב הביטחוני ולא פעם זה נגזר מכך.

מיכל רוזין: צריך גם לעודד את התעסוקה הישראלית אבל אין ספק שמס מעסיקים היה עד היום עונש על המעסיקים, מענישים אותם על מה שהמדינה מאפשרת להם, נותנת להם להביא עובדים זרים ונותנת להם עונש.

חיים ילין: פעם היו עובדים עזתים בחקלאות ובבניין.

מיקי רוזנטל: אם כבר, אז פעם היו עובדים ישראלים בחקלאות ובבניין.

חיים ילין: אני לא מתייחס לבניית מדינת ישראל, אני מתייחס מהרגע שהתחלנו מוסרית וערכית עם העבודה הזרה.

משה גפני: עבודה זרה זה נשמע רע.

חיים ילין: אחרי מלחמת לבנון הראשונה הגבול עם רצועת עזה נסגר כמעט לחלוטין.

חיים ילין: חלק גדול מאוד מהפרנסה שלהם היו עבודות הבנייה ועובדות קטיף בחקלאות.

חיים ילין: הגיעו בסדר גודל של בין 80,000-100,000 איש שפרנסו אלפי משפחות והם מתגעגעים לתקופה הזו, את זה אני יכול להבטיח לך משיחות אתם.

חיים ילין: מאותו רגע, נתפס באוצר שכל עובד זר שנשים לו מיסוי יקטין את הביקוש הזה.

חיים ילין: לא הבנו שבסוף, בחקלאות צריך לקטוף את התפוזים וצריך לבנות את הבתים.

חיים ילין: לא יעזור כלום.

חיים ילין: לכן, מי ששילם את המחיר היה הצרכן.

חיים ילין: האוצר עם התיאוריות שלו והצרכן שילם את המחיר, גם בדיור וגם בחקלאות.

חיים ילין: כל זה כי זה לא כמו שאתה אומר, מיקי, שזה יוריד את המחירים ב-1%-2%, אתה יודע ש-1% נבלע לפעמים, אחוז המע"מ נבלע, הכול נבלע.

חיים ילין: אלא שאם היית יכול להביא פי 2 או פי 3 עובדים זרים, עזוב את המחיר כרגע - - -

<קריאה: זה מה שיקרה, תבטל את המס - - -

חיים ילין: לא אמרתי שלא.

חיים ילין: עכשיו יש את הסוגיה השנייה, אני בעד להוריד את הכול, ההיבט החברתי של העסקת עובדים זרים.

חיים ילין: צריך לפקח על זה לא פחות מכל נושא אחר.

חיים ילין: אני אומר את זה כי ראינו איך מעסיקים עובדים זרים מתאילנד, כמעט מכניסים אותם למנהרות של החמאס ושמים ניילון וככה הם גרים, בלי תנאים.

חיים ילין: עברנו כבר את השלב הזה.

מיכל רוזין: לא עברנו.

חיים ילין: עברנו את השלב הזה.

חיים ילין: אני אומר כבכוונה, אני מבקר מספר אחד של אותה אוכלוסייה שאני מייצג.

משה גפני: מה אתה מציע?

חיים ילין: קודם כל להוריד את זה, לא לפחד, בלאו הכי הבקשות כרגע הם כמעט פי 2 עובדים זרים, גם בחקלאות וגם בבניין.

חיים ילין: הנושא השלישי של ישראלים בעבודה במקומות כאלה, תשכחו מזה.

חיים ילין: ישראלים לא ייכנסו למקומות האלה, אין אופק לדבר הזה, זה מאפיין את המדינות המערביות המתקדמות ביותר וכל מה שאנחנו יכולים, העובדים הזרים שלנו שאנחנו מייצאים לחו"ל זה עובדי הי-טק, שאותם גם צריך להחזיר, אותם צריך להחזיר לפני שהם פשוט יברחו מהמדינה.

יצחק וקנין: לא אחזור על דברים שנאמרו, עסקתי בזה הרבה מאוד, במיוחד בנושא החקלאות, אבל גם בנושא הבניין בוועד הכלכלה וגם פה.

יצחק וקנין: לדעתי, לכל הדבר של מיסוי עובדי הבניין והחקלאות, הם היו מגזרים יחידים כי לא נגעו בסיעוד, הייתה מטרה אחת, להכניס כסף למדינה.

יצחק וקנין: שום דבר אחר.

יצחק וקנין: מי שמספר סיפורים שזה כדי לתת אפשרות לעובדים ישראלים להיכנס לאותם תחומים, הוא עובד עבודה בעיניים.

יצחק וקנין: אני אישית הסתובבתי עם מנכ"ל משרד החקלאות, שר האוצר, סגן שר האוצר, הלכנו עם צוות שלם לחממות בדרום.

יצחק וקנין: נתנו תמריצים בחקלאות, נתנו סכום של עוד 1,000 ומשהו שקל לעובד ישראלי בחודש ועוד תמריצים אחרים, אף אחד כמעט ולא נקלט.

יצחק וקנין: אף ישראלי לא ייכנס לחממה ב-40 מעלות חום.

יצחק וקנין: אנשים יכולים לספר סיפורים עד מחר שזה נועד לאפשר לעובדים ישראלים להיקלט וכדי שלא ניצור מצב של אבטלה עם עובדים ישראלים.

יצחק וקנין: בבניין זה היה אותו דבר.

יצחק וקנין: מי שהגה את כל הרעיון הזה לצערנו הרב היה רענן דינור, שהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה בזמנו, שהלך על ראש העובדים הזרים והייתה מחשבה שהוא הולך לקצץ וליצור מצב שלא תהיה אבטלה.

יצחק וקנין: הוא היה גם מנכ"ל משרד הכלכלה ומשם זה התחיל והמשיך למשרד ראש הממשלה.

יצחק וקנין: שם הוא חבר כדי לגבות עוד כסף שאגב, זה יוקר מחייה, שלא נטעה.

יצחק וקנין: אם אני מטיל על חקלאי היום לשלם עוד כסף עבור אותו עובד זר, זה בא על חשבון ייקור העגבנייה והפרחים וכל שאר הדברים, אותו דבר על הדירה.

יצחק וקנין: זה יוקר מחיה.

יצחק וקנין: שמוסיפים מיסים על מיסים ואחרי זה מתפלאים שהכול עולה ומדברים על יוקר מחייה.

יצחק וקנין: איפה יוקר המחייה?

יצחק וקנין: האוצר מנותק.

יצחק וקנין: רצה לעשות כסף קל ובמהירות.

יצחק וקנין: אני אומר את זה באחריות.

יצחק וקנין: לכן רבותי צריך לבטל את המיסים האלה ויפה שעה אחת קודם.

איתן ברושי: הוועדה הזו בראשותך אישרה להביא פועלי בניין מסין בהיקף של 20,000 עובדים על-פי בקשה של אביגדור יצחקי שנכח בוועדה.

איתן ברושי: דברנו אז שצריך מיקס של עובדים זרים, עובדים מהשטחים ועובדים ישראלים.

איתן ברושי: אם מייצגים את ענף הבניין, זה לא רק לדירות, אולי תשתיות יהיו לא פחות מעסיק של עובדים, כולל הרצון שלנו לזרז את התשתיות, בעיקר לדרום, סיפור הרכבת וכדומה.

איתן ברושי: לכן אני לא מדבר על חקלאות כי יש לנו סעיף נוסף על זה, נאמר שם דברים קשים על האוצר.

איתן ברושי: אבל לגבי נושא הבניין, אני תומך ומאשר ככל שניתן.

איתן ברושי: מאחר שאין הצעה שלימה, אני מבין שזה מעין קריאה ראשונה ונדרשת הצעה מפורשת.

איתן ברושי: אני מציע תוספת לכל מי שדואג לעובדים הישראלים, אולי נוסיף משהו בהטבות לעובדים הישראלים ולא נטיל מס על הזרים.

איתן ברושי: אנחנו לא צריכים לפגוע בעובדים הזרים כדי להיווכח פעם נוספת שבאים מעט ישראלים.

איתן ברושי: חבר הכנסת זוהר, אם אתה רוצה לקדם את העניין, צריך להכניס משהו, אני לא רוצה להגיד מהו, או בהכשרה המקצועית או בנקודות זיכוי - - -

חיים ילין: זה כבר נעשה.

איתן ברושי: אם זה נעשה, זה בטח טוב.

איתן ברושי: אם לא נעשה, אולי זה לא מספיק.

איתן ברושי: אני מציע, במגבלות ההחלטות של כמה עובדים זרים, להוריד את המס הזה ולא לפגוע.

איתן ברושי: השבוע פגשתי גורם בכיר בענף הבנייה שאמר לי שהוא לא יבנה בארץ כי אי-אפשר להשיג פה פועלים.

איתן ברושי: אי-אפשר להשיג פועלים ומצד שני רוצים לבנות.

איתן ברושי: לכן, כמו שכתוב בהגדה: "תבן הן ניתן לעבדיך ולבנים אומרים לנו עשו".

איתן ברושי: אני מציע לשחרר את הרסן הזה של המגבלות ומצד שני לבחון הטבה נוספת לעובדים ישראלים.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב-ראש, יש לי תחושה שאנחנו אמורים להיות פה מעין מורי נבוכים, או מגשרים או מפשרים בין המשרדים השונים.

אורלי לוי אבקסיס: יש לי תחושה שמדובר בשיח חרשים.

אורלי לוי אבקסיס: אני נמצאת בוועדת הרפורמות ואני יודעת שאתה לא אוהב לקרוא לזה ועדת הרפורמות - הוועדה של אלי כהן, אבל שם מגיע אביגדור יצחקי ואומר בצדק, אנחנו חייבים עוד 20,000 פועלים סינים כדי לבנות וכדי שנוכל להתגבר על נושא של ההיצע.

אורלי לוי אבקסיס: אז אנחנו מגלים שאם יש את המס - - -

משה גפני: למה זה בוועדה שם?

אורלי לוי אבקסיס: יש את עניין הרפורמות ואת התכנון והבנייה.

אורלי לוי אבקסיס: יש את הרצון לטפל בהיצע בהתחדשות העירונית.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא חלק מהקואליציה ולא אני זו שהחלטתי.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אמרה חברת הכנסת מיכל רוזין ואני יכולה לסמוך על זה.

אורלי לוי אבקסיס: הם באים ואומרים שהם רוצים להוריד את מחיר הדירות וצריכים לטפל בהיצע.

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו מטפלים בהיצע ונותנים את המס על אותם עובדים זרים שהממשלה בעצמה, שנציג כל נושא הדיור בממשלת ישראל בא ואומר דבר מסוים ומנגד אותו בוס, צריך לזכור שלקבינט הדיור יש מנהל אחד שהוא אותו מנהל של משרד האוצר.

אורלי לוי אבקסיס: הוא משתמש פה בשני כובעים.

אורלי לוי אבקסיס: האם ועדת הכספים צריכה להיות המתווך בין שר האוצר לבין ראש קבינט הדיור?

אורלי לוי אבקסיס: אני לא יודעת.

אורלי לוי אבקסיס: הוא ישן עם עצמו בלילה, הוא לא יכול לנהל את השיחות האלה?

אורלי לוי אבקסיס: מצד אחד הוא רוצה להוריד את המחירים של הדיור, לפחות ככה מצהירים - - -

משה גפני: זו הצעה רצינית שלך, שאני אתווך בין כחלון לבין אביגדור יצחקי?

אורלי לוי אבקסיס: לא, אני מדברת לתווך בין משה כחלון לבין משה כחלון שר האוצר.

אורלי לוי אבקסיס: כי אם הוא רוצה להוריד את המחירים, בידו הדבר.

אורלי לוי אבקסיס: הוא יכול לבטל עכשיו את מס המעסיקים.

משה גפני: זו בעיה של כל הממשלות, זו האמת.

אורלי לוי אבקסיס: אבל הוא נושא בשני כובעים.

אורלי לוי אבקסיס: מצד אחד הוא אומר שהוא רוצה להוריד ומצד שני הוא מטיל מס.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא עובד ביחד.

איתן ברושי: אבל הוא רוצה שאנחנו נכופף את הפקידים שלו.

אורלי לוי אבקסיס: נו, באמת, מי פה מנהל את המדינה.

איתן ברושי: אולי הוא משתמש בך.

אורלי לוי אבקסיס: המס הזה מתגלגל ללקוח הסופי.

אורלי לוי אבקסיס: אין בכלל שאלה.

אורלי לוי אבקסיס: כולנו יודעים שזה מה שקורה ברגע שהעלית את המס.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו יודעים גם שכמו במע"מ, למה התרגזנו על המע"מ, בדיוק כמו שהיה בדיון הקודם, כאשר יש ירידה, אף אחד לא מעדכן, והאזרחים, בסוף השרשרת, בחולייה האחרונה, לא נהנים.

אורלי לוי אבקסיס: אבל כשיש העלאה, לא רק שמעלים, לפעמים גם מעגלים כלפי מעלה יותר מההעלאה היחסית.

אורלי לוי אבקסיס: אני שואלת, אם יש כוונה למשה כחלון, שמחזיק בקבינט הדיור, להוריד את המחירים, הוא צריך לפטור ממס המעסיקים.

אורלי לוי אבקסיס: ראינו גם את היכולת של המדינה לתמרץ עובדים זרים בנושא הבנייה, כמו במנהרות הכרמל ברגע שהביאו את העובדים הסינים, נרצה או לא נרצה, הם עבדו וסיימו את העבודה כמה חודשים לפני הזמן.

אורלי לוי אבקסיס: כמעט שנה לפני הזמן.

אורלי לוי אבקסיס: באותה מידה אפשר לטפל גם בהיצע פה אם רק רוצים.

איתן ברושי: והמנהרות בסדר.

אורלי לוי אבקסיס: המנהרות בסדר, הן לא קרסו הם עבדו לפי תכניות.

אורלי לוי אבקסיס: אם שר האוצר רוצה להוריד, הכלים בידיים שלו.

אורלי לוי אבקסיס: אם הוא שולח אותנו לריב עם הפקידים, אז למישהו יש בעיה עם מנהיגות.

מיקי לוי: אני יכול להגיד שזה מס פיסקאלי לחלוטין.

מיקי לוי: עוד כסף ועוד כסף וזה לא מוכיח את עצמו.

מיקי לוי: אבל אני מבקש להזהיר את עצמנו, שלא ניגע במכסה, במספרים של העובדים הזרים שנכנסים לכאן, בלי שיהיו לנו את כל הנתונים.

מיקי לוי: אנחנו עלולים לאזן את המצב החברתי.

מיקי לוי: בסוף, הם יהיו בדרום תל-אביב והם יהיו בבית שאן והם יהיו בקטמון בירושלים, בכל המקומות החלשים, שיחלישו אותם עוד יותר.

מיקי לוי: לכן, לפני שנוגעים בהסדרה של מספרם של אותם עובדים שייכנסו, ראוי שייעשה מחקר מסודר.

אורלי לוי אבקסיס: גם מה פרופיל העובדים הזרים שנשארים פה.

אורלי לוי אבקסיס: כי יכול להיות שהעובדים של ענף הבנייה הם לא העובדים שנשארים פה.

מיכל רוזין: והאם יש פה עובדים שאפשר לנצל.

מיקי לוי: אני מציע שלא ניקח החלטה מהירה.

מיקי לוי: ההחלטה לגבי ההורדה ברורה לי לחלוטין.

מיקי לוי: אבל שלא ניקח החלטה מהירה לגבי מספרם, כמה ייכנסו.

מיקי לוי: דבר שני, ראוי שתזמן את גורמי הביטחון, את ראש המנהל האזרחי בצבא הגנה לישראל, שיגיד מה האפשרות להכניס עובדים פלסטינים אחרי בדיקה אל תוך תחומי מדינת ישראל.

מיקי לוי: אני מסתכל על זה בהיבט נוסף ואם בצד השני המצב הכלכלי יהיה מצב כלכלי טוב יותר והם עובדים זולים יותר למדינת ישראל מאשר ייבוא של עובדים מסין, אם המצב הכלכלי בצד השני יהיה טוב יותר, גם יהיה שקט ביטחוני טוב יותר.

מיקי לוי: זה אני אומר כאיש ביטחון.

מיכל רוזין: מערכת הביטחון בעד.

מיכל רוזין: הבעיה היא הממשלה.

מיכל רוזין: הממשלה מתנגדת.

מיכל רוזין: זו לא מערכת הביטחון.

מיקי לוי: אז הממשלה.

מיקי לוי: כי יש כאן עובדים זמינים מעבר לגדר.

מיקי לוי: צריך לתת להם את החוסן הכלכלי כדי שיהיה לנו את השקט הביטחוני.

מיכל רוזין: מערכת הביטחון בעד כל הזמן.

מיכל רוזין: אמר את זה גדי אייזנקוט בנאום האחרון שלו שצריך להגדיל ב-120,000 עובדים פלסטינים.

מיכל רוזין: הוא אמר את זה.

מיכל רוזין: הבעיה היא הממשלה.

משה גפני: חבר הכנסת אראל מרגלית, לגבי הנושא של התיירות.

משה גפני: יש מישהו ממשרד האוצר שיכול לתת נתונים?

<אורי שיינין: אני ממשרד האוצר, אשמח לתת את העמדה של משרד האוצר בסוגיה.

משה גפני: לפני העמדה, תוכל לתת נתונים?

<אורי שיינין: היא תכלול הכול.

אורלי לוי אבקסיס: מה תפקידך?

<אורי שיינין: אורי שיינין, רפרנט תעסוקה באגף תקציבים.

<אורי שיינין: אני אשמח שיעלו כל הטענות ונשיב על כולן בבת אחת.

משה גפני: אם אפשר לתת לי לנהל את הישיבה.

משה גפני: שאלתי שאלה ואני רוצה עליה תשובה.

משה גפני: האם יש לכם נתונים, גם לגבי נושא הבנייה, גם לגבי נושא התיירות וגם לגבי החקלאות.

משה גפני: כמה עובדים זרים יש?

מיקי לוי: וגם לגבי הבאת עובדים זרים מהצד הפלסטיני.

משה גפני: קודם חבר הכנסת אראל מרגלית בבקשה.

אראל מרגלית: רציתי שנדבר בנושא העובדים הזרים גם בסקטור אחר, שהוא הסקטור של העסקים הקטנים, התיירות והמסעדנים.

מיקי לוי: חבר הכנסת מרגלית, אני מבקש סליחה על שאני עוצר אותך, אבל אדוני היושב-ראש, אם אין הצבעה, יש לנו מלחמה לא פשוטה בוועדת הכנסת.

משה גפני: אם אני אצביע אני אקרא לכם.

מיקי לוי: תודה רבה.

אראל מרגלית: יצא אתמול דו"ח על העסקים הקטנים בישראל ועל המצב הכלכלי של העסקים בכל מדינת ישראל.

אראל מרגלית: שימו לב, 60,000 עסקים קטנים ובינוניים נסגרו בשנה האחרונה.

אראל מרגלית: אתמול היינו בכנס עסקים קטנים מאוד גדול בדרום, מי שלא מבין, המשק נמצא בהאטה.

אראל מרגלית: אנחנו כל פעם נלחמים בחזית אחרת.

אראל מרגלית: לפני כמה שבועות עזרנו פה בוועדת כספים כשהעלינו את הנושא של חזית של ירושלים בגלל המצב הביטחוני ובאמת, הוצאנו מכאן קול קריאה ובסופו של דבר הממשלה ומס הכנסה עושה מעשה ונותנים עזרה לעסקים הקטנים בירושלים, 40,000 עסקים קטנים.

אראל מרגלית: רבותי, גם הדרום חזית, גם ירושלים חזית וגם כל הארץ חזית.

אראל מרגלית: לגבי התיירות, ב"צוק איתן" עוד שלושה חודשים לפני כן כשהתחיל המשבר הביטחוני, מי שנפגע הכי הרבה היו דווקא המסעדנים ואותם גורמים שמקבלים תיירים, לא המלונות הגדולים שקבלו בזמנו פיצוי, גם הם נפגעו, אבל הם קבלו פיצוי יפה, אלא דווקא הקטנים, מורי הדרך, המסעדנים, כל הגורמים הקטנים שזו האחריות שלהם לתיירות פנים ותיירות חוץ.

אראל מרגלית: אחרי "צוק איתן" המשק נכנס למצב קשה מאוד, גם במלחמה עצמה וחלק גדול גם אחרי המלחמה.

אראל מרגלית: היו עוד בעיות ביטחוניות.

אראל מרגלית: התאוששו מעט בקיץ האחרון ואז שוב התחיל גל הטרור.

אראל מרגלית: המחזורים כמעט בכל מקום בארץ יורדים בצורה דרסטית.

אראל מרגלית: אם היה היצע גדול במסעדות ובתיירות, שימו לב מה קורה באילת, לקחו עכשיו 500 עובדים מעקבה לעבודה בתיירות בצורה מוסדרת כי חסרות שם ידיים עובדות וזה חיובי, זה דבר טוב, הם באים כל יום וחוזרים וזה דבר חיובי.

אראל מרגלית: מצב האבטלה במשק הוא 5% והוא יחסית נמוך.

אראל מרגלית: יש צורך אדיר בידיים עובדות גם בתחום המסעדנות, גם בתחום התיירות וגם בתחומים אחרים, חקלאות ובניה.

אראל מרגלית: במקום לראות בהם אויבי האומה ובמקום לראות במעסיקים שמעסיקים אותם כמי שמבצע פשע, בואו נסדיר את העניין, לא נעניש אותם כי אנחנו אומרים, יש משבר גדול אבל דוחפים להם כל פעם מיסים שעלו מ-8% ל-20% ובסוף מענישים את המעסיק, את מיש מקיים את המסעדה, המקום, המלון, את מורה הדרך.

אראל מרגלית: כשמסעדות נסגרות במחנה יהודה, העיר נסגרת.

אראל מרגלית: זה בראש שלנו.

אראל מרגלית: כשאנחנו יוצאים החוצה בירושלים רואים את זה הכי טוב, רואים את זה בעוד מקומות בארץ.

אראל מרגלית: כשאנשים יוצאים, פוגשים אנשים, שותים קפה בבוקר ואוכלים סנדוויץ' ביחד והחבר'ה הצעירים ממשיכים לעבוד, זו אחריות הערים.

אראל מרגלית: הערים במדינת ישראל נמצאות בסוג של מצור במצב הביטחוני הזה.

אראל מרגלית: לעזור למעסיקים.

אראל מרגלית: לבעלי המסעדות ולבעלי העסקים אני רוצה להגיד שבעיני הם גיבורי תרבות.

אראל מרגלית: הם מחזיקים את העיר פתוחה, הם מסמנים שיש חיים וכדאי לבוא, הם מסמנים שאנשים יכולים לחזור להיפגש לחיות לאכול, בין אם זה במטולה במסעדה טובה ובין אם זה בירושלים ובין אם זה במקום אחר.

אראל מרגלית: הבת שלי עבדה במטולה, הבעיה שם הייתה תחבורה ציבורית כי היא הייתה מתקשרת ב-01:00 בלילה הייתה מתקשרת וחוזרת בטרמפים הביתה.

אראל מרגלית: עכשיו סיימה לעבוד וקניתי לה אוטו, אבל קודם צריכים לעבוד.

אראל מרגלית: אנחנו נעשה את המעשה הפשוט הזה, נוריד את המס, ניתן לאנשים להעסיק את העובדים.

אראל מרגלית: נסדיר את המעמד שלהם בצורה מסודרת, נקל על המעסיקים.

אראל מרגלית: לא נצטרך אחר-כך לפצות את כל העסקים שיסגרו או שלא יהיה להם מחזור, פשוט נסדיר את התהליך הזה במקום להפוך אותם לפושעים.

אורלי לוי אבקסיס: רק שלא נגיע למדרון חלקלק כי אני זוכרת שדברנו על כל ההכשרות במסעדנות, ההכשרות של המלונאות, למשל בתדמור, אז באופן מסוים אני כן רואה עין בעין עם חבר הכנסת טרכטנברג, שאם נציף עכשיו את כל התחומים ונוריד את המס לגמרי, באופן מסוים נסגור את ההכשרות המקצועיות הללו לישראלים, שם יש אופק תעסוקתי של למעלה מ-90%.

אורלי לוי אבקסיס: לא הייתי רוצה לפגוע בהם על-ידי זה שנעשה סל כולל של כל העובדים הזרים בכל התחומים, בהם ישראל כן יכולים למצוא את עצמם.

משה גפני: חבר הכנסת איתן ברושי לגבי החקלאות.

איתן ברושי: הנושא סוכם בוועדת הכספים, אני מודה לחבר הכנסת גפני ולאחרים.

איתן ברושי: בהודעה משותפת שיצאה על-ידי שר האוצר ושר החקלאות היה כתוב שהמס יבוטל לקראת 2016 וכתובה שם הערה חשובה: "כל זה בהמשך לפנייתו של חבר הכנסת משה גפני" לא כתוב של איתן ברושי וחבר כנסת אחר, גם לא כתוב מאיר צור או אבו וילן.

איתן ברושי: כתוב שזה בהמשך לפנייתו של גפני.

איתן ברושי: קודם כל זו הזדמנות לומר קודם כל תודה.

איתן ברושי: דבר שני אני חושב שזה מסמך, אלא שעד היום, ככל שאני יודע, לא יצאה שום הוראה מהאוצר שמבטלת את החוק הקיים או מוציאה הנחיה.

איתן ברושי: לפני שבוע היה אירוע מרשים של חקלאות בערבה, כנס שנתי - - -

אראל מרגלית: הם המציאו שעועית שלא עושה גזים ומלון שנלחם בסוכרת.

איתן ברושי: העיקר הוא שככל שאנחנו מבינים, אין הוראה ואין אישור לא לשלם את המס, יש תשובה של האוצר, אולי היא תאמר פה, שהמס הזה הוא שנתי, אז יש להם זמן עד סוף 2016.

משה גפני: לא, אל תציעו הצעות, הם עוד ייקחו אותם.

איתן ברושי: ככל שזה נראה כרגע, אין מנוס מלשלם את המס על ינואר, כי מי שלא ישלם יהיה עבריין.

איתן ברושי: עבריין באישור האוצר.

איתן ברושי: דבר כזה לא יוכל אפילו להירשם בספר השיאים של גינס כי הוא לא מספיק עוצמתי לספר הזה.

איתן ברושי: תפתחו ספר חדש להתנהגות המדינה.

איתן ברושי: אני מבקש שההחלטה תהיה שיוציאו הוראת שעה, שיביאו את זה לממשלה.

איתן ברושי: שיביאו את החוק היום.

איתן ברושי: ראינו שאישרנו את החוק על הפחתה בתחבורה הציבורית, בטח נאשר הלילה על המים, אז נאשר את מה שכבר אושר מזמן, להוריד את המס על עובדים זרים.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אני מבקש נתונים ממשרד האוצר.

חיים ילין: מילה אחת לפני כן, לגבי עובדים זרים, אני מחזק את ההובלה שלך בדיונים, יחד עם חבר הכנסת וקנין, שעשה עבודה בלתי רגילה.

חיים ילין: יש לי בקשה לוועדת כספים, בהחלטת עוטף עזה 2017 קיים סבסוד במיסוי.

חיים ילין: 50% סבסוד במיסוי והמקור בא מכספים של האוצר כמו הרבה סעיפים בתכנית.

חיים ילין: מדובר על 40 מיליון שקל.

חיים ילין: אני מבקש ממך אדוני היושב-ראש, שברגע שמורידים את מס המעסיקים של עובדי החקלאות, שהאוצר לא ייקח את ה-40 מיליון שקל האלה ששייכים לעוטף עזה.

חיים ילין: שישקיע אותם שם בתשתיות חקלאיות, אין כמעט השקעות בחקלאות בעוטף עזה, כי אין כסף לקופה, לכן מסבים את זה.

חיים ילין: כך נרוויח שני דברים: מצד אחד יש החלטה גורפת על כל מדינת ישראל במס מעסיקים, מצד שני יהיו 40 מיליון שקל שהם מנוף כלכלי בלתי רגיל לחקלאות.

חיים ילין: אז אני מבקש שידונו על זה וייקחו את זה בחשבון.

חיים ילין: הבקשה הזו תגיע לאוצר.

חיים ילין: תודה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: משרד האוצר, אני מבקש קודם נתונים לפני שאתם אומרים את עמדתכם.

<אורי שיינין: אורי שיינין, רפרנט תעסוקה באגף תקציבים.

<אורי שיינין: אני אתחיל בתיאור האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה, בישראל יש כ-2 מיליון אנשים בכוח העבודה, בגילאי 25-64 שהם בעלי השכלה תיכונית ומטה.

<אורי שיינין: יהודים לא חרדים, יהודים חרדים, ערבים, זו האוכלוסייה הרלוונטית.

<אורי שיינין: חצי מהאוכלוסייה הזו לא עובד.

<אורי שיינין: החצי שעובד, המשרדות שרלוונטיות אליו, מתחילות מניקיון, מט"ביות, עובר לחקלאות ומגיע גם לענף הבניין.

<אורי שיינין: ענף הבניין הוא אחד הענפים שמשלמים את השכר הכי גבוה לאנשים שהם חסרי השכלה.

<אורי שיינין: בעשורים האחרונים, השכר שהכי נשחק היה השכר של האנשים עם ההשכלה הכי נמוכה.

<אורי שיינין: כשמדברים על שחיקת שכר ריאלי ומסתכלים על עובדים שהם אקדמאיים, השכר שלהם לא נשחק, ב-18 השנים האחרונות הוא עלה ב-27%.

משה גפני: אתה מדבר על זה שיש עובדים בארץ שאין להם השכלה לכן הם יכולים ללכת להיות פועלי ניקיון?

<אורי שיינין: זה מה שהם עושים.

<אורי שיינין: מה זה "הם יכולים"?

<אורי שיינין: אלה העבודות שהם עובדים, הם לא יהיו מורים, הם לא יהיו מרצים באקדמיה וכנראה הם גם לא ישבו בתפקיד שלי.

משה גפני: למה אמרת חרדים?

<אורי שיינין: אמרתי שהאוכלוסייה מורכבת גם מחרדים.

משה גפני: מה החרדים עושים לפני זה?

משה גפני: לפני שהם בלי השכלה.

משה גפני: מה הם עושים?

<אורי שיינין: לומדים.

משה גפני: מה הם עושים?

משה גפני: איך הם הגיעו לעבודה בלי השכלה.

משה גפני: איך?

משה גפני: הם משוגעים?

<אורי שיינין: איך הם הגיעו?

משה גפני: איך הם הגיעו לעבודה של שטיפת רצפות?

משה גפני: מה הם עשו קודם?

<אורי שיינין: הם הגיעו לכל העבודות, זה לא רק לשטיפת רצפות.

משה גפני: גם לחלק תה, מה שאני הולך לעשות במשרד האוצר.

<אורי שיינין: האוכלוסייה הזו - - -

משה גפני: האוכלוסייה הזו למדה בישיבה.

משה גפני: היא אוכלוסייה משכילה שאתם פשוט מזניחים אותה.

<אורי שיינין: אני לא מדבר על האוכלוסייה - - -

משה גפני: על זה אתה מדבר.

<אורי שיינין: לא, לא על זה.

משה גפני: בסדר, שמענו אתכם.

משה גפני: הלאה, תמשיך.

<אורי שיינין: אנחנו לא מדברים על האוכלוסייה - - -

משה גפני: על זה אתם מדברים.

משה גפני: אין אוכלוסייה אחרת.

<אורי שיינין: לא.

<אורי שיינין: האוכלוסייה הזו זה בניכוי האנשים שלמדו בישיבה - - -

משה גפני: שיתנו להם לשטוף רצפות.

משה גפני: גם אז לא יקבלו אותם.

<אורי שיינין: מה שיותר רלוונטי הוא שזו האוכלוסייה שנמצאת לך כשאנחנו מדברים על עניים, אנחנו מדברים עליהם.

משה גפני: כן, הבנתי, בסדר, נתונים.

<אורי שיינין: העוני אצלם הוא פי 2 ופי 3 ופי 4 מהעוני בקרב יתר האוכלוסייה.

<אורי שיינין: זו האוכלוסייה הרלוונטית.

<אורי שיינין: כשאנחנו מדברים על צעדים של להביא עובדים זרים, אנחנו חייבים לקחת את זה בחשבון.

<אורי שיינין: גם שר האוצר, כשאמר שהוא מגדיל את מכסת העובדים הזרים בענף הבניין, אמר שיחד עם זאת, אם שיעור האבטלה יעלה ל-6% הוא יעצור, יקפיא, לא ימשיך הלאה.

<אורי שיינין: אם שיעור האבטלה ימשיך לעלות הוא גם יפחית את המכסות.

משה גפני: נתונים בבקשה.

<אורי שיינין: אני כבר אגיע, לכן, השאלה פה - - -

משה גפני: על החרדים הבנו, על הערבים לא הבנו ועל אלה שהם לא חרדים ולא ערבים בואו נבין.

משה גפני: נתונים.

<אורי שיינין: הדבר החשוב הוא שבסופו של דבר, ענף הבניה, שהעסיק בסוף שנות ה-2000 כ-60,000, 70,000 זרים בשיאו, הקטין את מספר העובדים הזרים.

<אורי שיינין: היום מועסקים בענף הבנייה כ-7,000 עובדים.

<אורי שיינין: באותה תקופה, מספר העובדים הישראלים גדל ב-60,000.

<אורי שיינין: זאת אומרת ש-60,000 אנשים שאופציית ההשתכרות שלהם הייתה הרבה יותר נמוכה היום עובדים בעבודות שהשכר שלהם הוא 8,000, 9,000 שקלים ואם הם התקדמו ונהיו מנהלי עבודה אז זה כבר 14,000, רחוק מאוד מהשכר הממוצע ובטח שרחוק מקו העוני.

משה גפני: כמה עובדים זרים יש בשלושת הענפים עליהם דברת?

<אורי שיינין: אני אענה.

משה גפני: אתה לא בהרצאה באוניברסיטה, עם כל הכבוד.

משה גפני: חוץ מזה, יש פה חרדי שלא מבין.

משה גפני: תגיד לי נתונים.

<אורי שיינין: ענף הבניין, שהעסיק בעבר 60,000 עובדים מעסיק היום 7,000 עובדים זרים ויש עוד כ-40,000 עובדים פלסטינים.

<אורי שיינין: העובדים הזרים עליהם מדברים, 15% מהווים מכל כוח העבודה בענף הבניין, משהו כמו 5%, כשהמכסה תהיה מלאה הם יהוו 10% מענף הבניין.

<אורי שיינין: מתוך העבודות הרטובות הם יהוו בשיאם 20%.

<אורי שיינין: כשזורקים פה מספרים שזה יפחית את מחירי הדיור, היכולת של זה להתגלגל זה שברירי אחוז.

<אורי שיינין: מה שזה כן ישפיע, זה ישפיע בסוף על השכר.

משה גפני: בקשתי ממך לא להגיד מסקנות.

משה גפני: נחזור אליך.

משה גפני: תגיד כמה עובדים זרים בתיירות?

<אורי שיינין: בתיירות אין עובדים זרים.

<אורי שיינין: בתיירות יש מסתננים.

<אורי שיינין: מסתנני עבודה שנכנסו לישראל.

<אורי שיינין: יש עליהם היטל בגובה של 20%.

משה גפני: כמה עובדים?

<אורי שיינין: יש הערכות שונות, השמרנים אומרים 2,500, הקיצוניים מדברים על 7,500 לעומת ענף התיירות כולו שמעסיק 90,000.

משה גפני: כמה בחקלאות?

<אורי שיינין: יש 36,000 עובדים ישראלים.

<אורי שיינין: אין בתיירות עובדים זרים.

משה גפני: שאלתי על החקלאות.

<אורי שיינין: סך הכול עובדים בענף החקלאות כ-70,000, מתוכם כ-10,000 פלסטינים, כ-21,000 עובדים זרים וכל היתר ישראלים.

<אורי שיינין: ה-21,000 זרים הם מתוך מכסה של 25,000.

<אורי שיינין: יש עוד 3,000 משתלמים שאני לא סופר אותם כרגע.

<דב אמיתי: אדוני היושב-ראש, נדמה לי שאת ההחלטה על כמות העסקת עובדים זרים קבלו בירושלים ולא בוושינגטון.

<דב אמיתי: שם מקבלים את ההחלטה כמה לכל ענף.

<דב אמיתי: אם קבלנו החלטה שבחקלאות יהיו 25,000 ובבניין 8,000 שלאחרונה הוגדל ל-20,000, אז נתקבלה ההחלטה.

<דב אמיתי: את הרציונל של האוצר אנחנו מבינים, מבינים שהם רוצים לעשות קופה.

<דב אמיתי: אם אנחנו רוצים מהממשלה לעצור את הכמות מכל האספקטים, חברתית, כלכלית, עניינית, אז בואו נעצור את זה בממשלה.

<דב אמיתי: ב-OECD שאנחנו מתיימרים להתנהל על-פי אמות מידה כאלו, אין מס מעסיקים, אסור להטיל מס מעסיקים.

<דב אמיתי: אנחנו לוקחים היום מס, אחרי שיש החלטת ממשלה על מספר העובדים, כבר יש החלטה, החלטתם, תנו לנו את העובדים.

<דב אמיתי: הייתה החלטה, לוקחים מס וחושבים שהמס יישאר בידיים של הקבלנים או של החקלאים.

<דב אמיתי: לא, הוא מגולגל הלאה, מגיע לקצה.

<דב אמיתי: אני חבר בארגונים העסקיים ובחקלאות כבר המון זמן, הגיע הזמן לעצור את הדבר הזה, זה פשוט מטורף.

<דב אמיתי: דבר שני, הנחתי לידך חוזר של רשות המסים, לוח עזר לחישוב מס הכנסה עם שכר 2016.

<דב אמיתי: כתוב, שבענף החקלאות, על אף הבטחה של שר האוצר, כתוב שבענף החקלאות יש 10% מס מעסיקים.

משה גפני: היטל על העסקת עובדים זרים.

<דב אמיתי: חברי שאני מעריך מאוד עובד כרגע על תזכיר החוק.

<דב אמיתי: אבל הייתה הודעה של שר האוצר שבינואר לא משלמים.

<דב אמיתי: מה שיקרה הוא שחקלאים לא ישלמו.

<דב אמיתי: הם שמעו את שר האוצר וזה מה שהוא אמר.

<דב אמיתי: אני מציע שתצא בסוף הדיון הזה הבהרה חד משמעית לגבי החקלאות, האם כן ירד או לא ירד.

<דב אמיתי: לגבי כלל העסקי, יד ימין, שמכוונת להוזלת יוקר המחיה, לא שמה לב ליד שמאל, שמטילה את המס הזה ומעלה את יוקר המחיה.

<אלדד ניצן: אלדד ניצן, יו"ר המעסיקים של העובדים הזרים בענף הבניין.

<אלדד ניצן: אכן נכון מה שאמרו האנשים פה, שד ימין לא יודעת את יד שמאל ואני רוצה לסבר את אזני הנוכחים.

<אלדד ניצן: מעבר למס מעסיקים, שזה הנושא שאני מתרכז בו, אני אגיד שיש אגרות שמוטלות על העסקת עובדים זרים בענף הבנייה.

<אלדד ניצן: 3/4 מהעלות, 65% מעלות העסקת עובד זר בענף הבנייה נופל על הקבלנים שבעקבות המיסים האלה מעלים את מחיר הדיור.

<אלדד ניצן: אנחנו לא מדברים רק על מס מעסיקים, אנחנו מדברים על אגרות חודשיות ושנתיות שמהוות 3/4 מעלות העסקת עובד זר בענף הבנייה.

<אלדד ניצן: כחלון אומר מצד אחד בואו נעשה מחירי מטרה, נעשה דיור למשתכן, מצד שני הוא מטיל אגורת ולא מבטל חסמים בירוקרטיים כמו שהוא מדבר שיבטל כדי להוזיל את מחיר הדיור.

<אלדד ניצן: למעשה, כוונת המשורר במס המעסיקים הזה, כמו שאמר חבר הכנסת וקנין, ב-2003 בחוק ההסדרים העבירו הוראת שעה של העלאת מס מעסיקים בענף הבנייה.

<אלדד ניצן: בהתחלה זה היה 8%, עלה ל-10%, עכשיו זה התקבע על 15%.

<אלדד ניצן: המס הזה והאגרות שדברתי עליהם קודם יכול להוריד מחיר דירה ב-8%.

<אלדד ניצן: לא ב-2%, לא ב-3%, אלא ב-8%.

<אלדד ניצן: עובדים זרים בענף הבניין לא מביאים למצב שעובדים יישארו פה בארץ.

<אלדד ניצן: עובדי בניין מוסדרים.

<אלדד ניצן: העסקת עובדים זרים בענף הבניין מוסדרת.

<אלדד ניצן: כבוד היושב-ראש יודע את זה.

<אלדד ניצן: אנשים מסיימים 5 שנים והולכים הביתה.

<אלדד ניצן: הם לא נשארים פה.

<אלדד ניצן: צריך להגיע לשורה התחתונה, בענף החקלאות, גם בענף הבניין, צריך לבטל את מס המעסיקים, כי אלה החסמים האלה שיכולים להוריד את מחיר הדיור ב-8%.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, בואו נפריד בין הענפים.

איתן ברושי: אלה שני דברים נפרדים.

<יצחק גורביץ: שמי איציק גורביץ, משנה למנכ"ל התאחדות בוני הארץ.

<יצחק גורביץ: אני מבקש להתייחס לנושא הנתונים, בענף הבנייה, בהסכם קיבוצי, השכר הוא 5,600, זה אומר 30 שקל לשעה פלוס כל התוספות הנוספות.

<יצחק גורביץ: השכר הזה הוא שכר מינימום בענף והוא מוכל על כולם, זרים, ישראלים, פלסטינים.

<יצחק גורביץ: דבר שני, בישראל עובדים נכון להיום לפי נתוני הלמ"ס 176,000 ישראלים.

<יצחק גורביץ: ניקח בחשבון שב-2012 התחילה עלייה, גם של מספר הפלסטינים וגם של הזרים, מ-2012 ועד היום מספר הישראלים עלה ב-26,000, זאת על-פי נתוני הלמ"ס.

<יצחק גורביץ: זאת אומרת שלא הייתה פגיעה, ההפך, הייתה עליה.

משה גפני: מה לא פגע?

<יצחק גורביץ: אחד לא תפס את המקום של השני.

איתן ברושי: עובדים זרים לא תפסו את המקום של עובדים מקומיים.

משה גפני: הבנתי, העובדים הזרים לא פגעו בעובדים הישראלים.

משה גפני: אתם בעד להוריד את מס המעסיקים?

<יצחק גורביץ: ברור.

משה גפני: למה?

משה גפני: מה אכפת לכם שיהיה לאוצר המדינה עוד כסף?

<יצחק גורביץ: קודם כל שיהיה לאוצר המדינה הרבה כסף.

<יצחק גורביץ: אבל מס המעסיקים הזה מתגלגל בסופו של דבר על הקבלן.

<יצחק גורביץ: הוא צריך לשלם אותו.

<יצחק גורביץ: כשהוא משלם כנגד שעות עבודה של העובד הזר, מוסיפים לו 15% מעבר ל-20,000 שקל אגרות מידי שנה שחל על כל עבוד?

משה גפני: אתם מתנגדים לזה?

<יצחק גורביץ: אנחנו מתנגדים למס כזה גבוה.

<יצחק גורביץ: אין לו שום משמעות כרגע.

משה גפני: לפני שאנחנו ממשיכים הלאה.

משה גפני: לגבי נושא החקלאות, פניתי לשר החקלאות ולשר האוצר בעקבות החלטת הוועדה.

משה גפני: שר האוצר הודיע בתקשורת שהוא מבטל את מס המעסיקים בעקבות הפנייה.

משה גפני: הלכתי לבדוק לפני שהעליתי את הנושא לדיון מעקב, האם יש תזכיר חוק הרי אי-אפשר לבטל מס מעסיקים באמירה לעיתון ואי-אפשר לבטל מס מעסיקים בהחלטה של וועדה, צריך חוק.

משה גפני: אני מבקש לדעת איפה זה עומד?

<אורי שיינין: עובדים על זה, יופץ תזכיר חוק.

משה גפני: מתי?

<אורי שיינין: אני לא רוצה להתחייב - - -

משה גפני: אני רוצה שתבינו משהו - - -

<אורי שיינין: אני מבין לחלוטין את מה שחבר הכנסת איתן ברושי העלה.

<אורי שיינין: אני מבין לחלוטין איך הדברים מתיישבים.

<אורי שיינין: בדיוק בגלל זה אנחנו מבינים את דחיפות ואנחנו עובדים על זה.

משה גפני: אנחנו ועדה רצינית, אני רוצה לשאול אותך שאלה, אני יכול לצאת בקריאה שהחקלאים לא צריכים לשלם מס מעסיקים מכיוון שאתה אמרת שבימים אלה יוצא תזכיר חוק?

משה גפני: אני שואל האם אני יכול לצאת בקריאה כזו?

<אורי שיינין: אני לא משפטן, אתה שואל אותי שאלה שאני לא יודע לענות עליה.

איתן ברושי: הייתה גם התחייבות בעל-פה ובכתב של השרים ושל כל נציגים שמדברים בשם השרים, לחקלאים.

<אורי שיינין: אני יכול לומר מה אנחנו עושים.

איתן ברושי: צריך לעשות פה גינוי לאוצר.

משה גפני: יש החלטה לבטל את מס המעסיקים בחקלאות.

משה גפני: יש הודעה של שר האוצר.

משה גפני: החקלאים לא יודעים עכשיו מה לעשות.

משה גפני: היות והוצאתם הודעה, היות והייתה החלטה גם פה וגם הודעתם את זה, בא חקלאי שגר במקום בארץ ואומר, שר האוצר אמר שלא צריך לשלם מס מעסיקים.

משה גפני: הוא לא הולך עכשיו לשלם מס מעסיקים.

משה גפני: האם אני יכול להגיד לאותו חקלאי, בעקבות הדיון הזה, שמשרד האוצר אמר שבימים אלה מופץ תזכיר חוק, אל תשלם מס מעסיקים?

<אורי שיינין: אתה שואל אותי אם אני רשאי לאשר למישהו לעבור על החוק כמו שהוא קיים כיום כי יש כוונה ברורה והחלטה עקרונית שהתקבלה בנושא.

<אורי שיינין: זה משהו שאני לא יוכל לעשות.

משה גפני: אבל תשלום המס הוא שנתי.

<אורי שיינין: נכון.

איתן ברושי: אבל הוא מתבצע כל חודש.

<אורי שיינין: מה שחבר הכנסת איתן ברושי אמר - - -

משה גפני: רגע, האם אני שקוף?

משה גפני: נכון שאני חרדי, אבל מזל שנבחרתי לכנסת אחרת לפי דבריהם הייתי הולך לעבוד בשטיפת רצפות.

משה גפני: אני מהחרדים הלא משכילים.

<שגית אפיק: זה ניכוי מס במקור, כמו מס הכנסה.

<שגית אפיק: לכן משלמים את זה מידי חודש.

<שגית אפיק: זה שנתי כי יש הקבלה בין היטל לעובדים זרים, אגב, מס מעסיקים בוטל לפני שנים רבות וזה היטל עובדים זרים בחוק ולא מס מעסיקים.

<שגית אפיק: אבל מקבילים את אותו היטל למס הכנסה, לכן בגדול התשלום הוא שנתי אבל משלמים מקדמות וניכוי מס במקור מידי חודש.

<שגית אפיק: לכן את חודש ינואר הם יצטרכו לשלם.

איתן ברושי: עד אמצע פברואר.

איתן ברושי: אני מבקש להצביע על גינוי למשרד האוצר.

איתן ברושי: אני מציע לגנות אותם בהחלטה.

איתן ברושי: בשבילנו זה דבר מאוד חמור מה שקורה פה.

איתן ברושי: לדעתי גם בשבילך ובשביל הוועדה.

איתן ברושי: גם בשביל שר האוצר ושר החקלאות שחתומים על ההתחייבות לחקלאים ולא התביישו לעשות מזה גם הון פוליטי.

איתן ברושי: אמרו לחקלאים קבלתם עובדים זרים, עכשיו תוותרו בכל היתר, כולל הרפורמות וכולל הפתם.

איתן ברושי: עשו מהוויתור הזה מסחר.

איתן ברושי: החזירו גזלה, שעוד לא החזירו, לוקחים את נקודות הזיכוי ולא נתנו פיצוי על הקיום ועכשיו לא מתביישים.

איתן ברושי: אין מחילה על זה ואין כפרה וזה לא בא בחשבון.

איתן ברושי: אין מנוס מלקבל החלטה שיכול להיות האוצר יצטרך לממן את הפער הזה.

איתן ברושי: אם אני מבין נכון, מדובר פה על חקיקה שצריכה לבוא בנוהל חקיקה שייקח 3 חודשים.

איתן ברושי: זה לא הוגש עוד לשום מקום, זה לא מוכן בכלל ואומר שזה ייקח עוד מספר חודשים.

איתן ברושי: אין מנוס מזה שהוועדה תיתן גיבוי למרד של החקלאים ושתצא מפה קריאה ברורה.

איתן ברושי: אני מוכן להיות עבריין בשביל החקלאים כי המדינה הזו אומרת פעם נוספת ואין לכם מנדט.

איתן ברושי: אתם אומרים שאתם לא רוצים חקלאות וחקלאים, ככה אתם מתנהגים.

איתן ברושי: זה לא היה קורה עם הטייקונים ולא היה קורה עם כל מה שמסביב.

איתן ברושי: עכשיו העבירו תחבורה ציבורית, מים, איך אפשר להסביר או לקבל את זה?

איתן ברושי: אנחנו הופכים את עצמנו ללא רציניים.

איתן ברושי: לכן אני מציע אדוני היושב-ראש, שתיתן לאוצר לשבור את הראש.

איתן ברושי: אנחנו נודיע שלא משלמים, נודיע לחקלאים שלא ישלמו ושהאוצר יעבוד יום ולילה ויביא את זה מחר.

איתן ברושי: לא יכול לדבר כזה.

משה גפני: אוי ואבוי למצב הזה שאנחנו צריכים לקבל החלטה שאומרת לחקלאים לעבור על החוק.

משה גפני: אוי ואבוי לחיים שלנו.

משה גפני: הייתה החלטה, אי-אפשר להטעות את החקלאים, יש לנו מספיק כוח להגיד לאוצר הרבה דברים אחרים, כשאפשר להגיד אותם במסגרת החוק, אני לא רוצה להגיד עכשיו.

משה גפני: אנחנו מעל משרד האוצר, אנחנו לא מתחתיו.

משה גפני: ראית את זה במועצות הדתיות.

משה גפני: אני הולך לדבר עם שר האוצר.

משה גפני: את החוק של התחבורה הציבורית העברנו ביום אחד, יום שני שעבר.

משה גפני: הוא נידון בוועד בבוקר, ביקשתי מוועדת הכנסת שחרור מחובת הנחה, עלה למליאה ואושר.

משה גפני: את החוק הזה אפשר לעשות ביום אחד.

משה גפני: לא צריך הרבה, מספיק שיהיה רצון.

משה גפני: אם יש רצון, אני יכול לנסח להם את החוק.

משה גפני: אני אדבר עם שר האוצר היום ואני אגיד לו שהיה לנו דיון, אתה הודעת, מסתבר לפי מה שאמרה היועצת המשפטית, שזה חודשי, אני חשבתי שזה שנתי.

משה גפני: המשמעות של העניין שאם לא יתנו מקדמות, הם יעברו על החוק.

משה גפני: אם לא יהיה חוק עד אמצע פברואר אנחנו אומרים לחקלאים שהם צריכים לשלם.

איתן ברושי: אודי אדירי אומר בשיחה הבוקר שישלמו ובסוף השנה יחזירו להם החזר.

איתן ברושי: כאילו מישהו נפל על הראש.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אני אדבר עם שר האוצר.

משה גפני: אני לא מסכים לקבל החלטה שאנחנו, ועדת הכספים, נגיד לחקלאים לעבור על החוק.

משה גפני: זה מעיד על חולשה חמורה של ועדת הכספים.

משה גפני: או שמפעילים כוח או שלא.

איתן ברושי: אבל אי-אפשר לא לגנות את האוצר.

איתן ברושי: אמרת מקודם שלא סופרים ונעשה פעולת תגמול.

איתן ברושי: מה פעולת התגמול?

איתן ברושי: הדדיות זו מילה חשובה.

משה גפני: אני רוצה להמשיך בבקשה, נועז בר ניר לגבי המלונאות.

<נועז בר ניר: נועז בר ניר, מנכ"ל התאחדות המלונות.

<נועז בר ניר: רציתי לציין שהמלונאים מעסיקים 36,000 עובדים, מתוכם 33,000 ישראלים, רובם בפריפריה ואנחנו מאוד גאים על כך.

<נועז בר ניר: אנחנו מעסיקים כ-3,000 מסתנני עבודה.

<נועז בר ניר: אני אומר מסתנני עבודה כי אין לנו מכסת עובדים זרים ודורשים מאתנו לשלם עליה את המס.

<נועז בר ניר: אנחנו מתנגדים והנשוא נידון בבית משפט.

<נועז בר ניר: מדובר על 3,000 מסתנני עבודה, אין לנו עובדים זרים במכסה.

משה גפני: מי ממשרד התיירות נמצא ויכול להסביר לי את המושג של מסתנני העבודה?

<איתמר אליצור: איתמר אליצור יועץ מנכ"ל משרד התיירות.

<איתמר אליצור: לגבי המושג מסתנני העבודה, בתיירות במלונאות ובמסעדות אין אשרות לעובדים זרים כמו שיש בחקלאות ובניין.

<איתמר אליצור: המסתננים, אנשים שהגיעו מאריתריאה או מסודן מועסקים היום - - -

משה גפני: אתה שומע מה אתה אומר?

משה גפני: זה נרשם בפרוטוקול.

משה גפני: אני מחבב את משרד התיירות, אני לא מבין את המונח הזה.

משה גפני: מה משמעות העניין?

משה גפני: 3,000 איש שנמצאים במדינת ישראל הם העובדים הזרים של התיירות, אתם המשרד שמופקד על כך ואתם אומרים כאן שאותם 3,000 עובדים אינם חוקיים, שהם מסתננים.

<שרון מאיר: עורכת דין שרון מאיר מהלשכה המשפטית במשרד התיירות.

<שרון מאיר: אין להם מעמד של עובדים זרים אבל יש להם מעמד חוקי בישראל כחלק מההגנה - - -

משה גפני: אז למה קוראים להם מסתננים?

<שרון מאיר: כי הם הסתננו.

<שרון מאיר: הם לא הגיעו למדינה עם דרכון, לא נכנסו בדרך שנכנס תייר או עובד זר ואין להם אשרת שהייה.

<איתמר אליצור: ויש החלטה - - -

משה גפני: סליחה, אני לא יוכל להבין הכול ביחד, בכל אופן אני חרדי, לי מתאים לעסוק בעבודות מזדמנות.

משה גפני: האנשים האלה באו לארץ באופן לא חוקי.

משה גפני: הסתננו.

משה גפני: אז הם הלכו לעבוד במסעדנות או במלונאות, בנושא שהועלה כאן על-ידי חבר הכנסת מרגלית.

משה גפני: עכשיו יש להם מעמד חוקי בארץ?

<שרון מאיר: מי שמגדיר את המעמד שלהם זה לא משרד התיירות אלא משרד הפנים לצורך העניין.

<שרון מאיר: הם נמצאים בארץ והם יכולים לעבוד, יש להם היתר עבודה, אבל לא כעובדים זרים.

<שרון מאיר: עדיין משלמים עליהם מס מעסיקים, על אף שהם לא חלק ממכסות שאושרו למשרד התיירות, כי עדיין לא אושרו מכסות לענף המלונאות.

משה גפני: שרי התיירות לדורותיהם לא באו לממשלה ואמרו, אנחנו צריכים ל-3,000 עובדים אנחנו מבקשים מכסות?

<שרון מאיר: פנו לא פעם ולא פעמים וביקשו.

<שרון מאיר: תמיד הענף של המלונאות נזנח ביחס לבנייה ולחקלאות, על אף שאנחנו ענף - - -

משה גפני: למה מסתננים?

<איתמר אליצור: באילת עברה החלטה, מעקבה.

<איתמר אליצור: אני חושב שהמנגנון הזה עובד טוב.

משה גפני: מצוין, צריך לשלוח מכתב לממלכה ההאשמית, כל הכבוד לירדנים.

<איתמר אליצור: במקביל לכל מה שאנחנו אומרים עכשיו, משרד התיירות פועל ומנסה לתגבר את הנושא של העובדים הישראלים.

משה גפני: אבל אין מכסה.

<איתמר אליצור: אנחנו לא מצליחים לגייס מספיק - - -

משה גפני: אבל מס יודעים להטיל עליהם.

משה גפני: כל הכבוד.

<איתמר אליצור: בנקודה הזו, עצם התיירות מופלית לעומת המגזרים האחרים שדברנו עליהם, במס גבוה יותר.

משה גפני: 20%.

<איתמר אליצור: וכמו שאנחנו יודעים, כוח האדם במלונות - - -

משה גפני: אחרי שראו שמשרד התיירות הוא משרד חלש, זה מה שהם עושים.

משה גפני: הם לא צריכים להעביר החלטת ממשלה על מכסה.

משה גפני: אגב, למה מסתננים לא הולכים גם לחקלאות ולענף הבנייה?

<אלדד ניצן: כי ענף הבנייה הוא ענף מאוד מתועש והם צריכים לעבור הרבה הכשרה כדי להיות מתאימים.

משה גפני: אבל יש עובדים זרים בענף הבנייה ובענף החקלאות.

<אלדד ניצן: עובדים זרים שבאים עם הכשרה מוכנה.

<אלדד ניצן: הם יודעים את העבודה מראש.

<אלדד ניצן: המסתננים לא יודעים, אם הם עובדים בבניין, הם עובדים בעבודות כמו סבלות הובלות ושינוע.

<נועז בר ניר: רציתי להגיש העובדים האלה, בתחילת הדרך, כשהגיעו המסתננים לארץ, הם נשלחו אלינו גם על-ידי הצבא, גם על-ידי רשות האוכלוסין, שנדאג להם.

<נועז בר ניר: אבל הם נעלמים לנו.

<נועז בר ניר: המשמעות של מסתננים, שמידי פעם הם נעלמים כי קוראים להם לחולות.

<נועז בר ניר: אני חייב לומר שהפתרון של ירדן הוא פתרון טוב.

משה גפני: כבר שלחתי ברכה למלך ירדן, לא צריך לחזור על זה.

<נועז בר ניר: אני חייב לציין שבענף התיירות ובכל הענפים הבלתי מקצועיים, אבטלה 5% זה אומר 0% אבטלה במקצועות השירותים, במקצועות הלא מיומנים.

<נועז בר ניר: יש היום מחסור גדול בעובדים ואנחנו בתיירות מחפשים רק עובדי ניקיון וחדרנות, לא במקצועות שדורשים מיומנות.

<נועז בר ניר: אני עונה לחברת הכנסת לוי, שיהיה ברור שבתיירות לא הולכים לפגוע בשום מקרה בישראלי שרוצה להשתלב בענף.

<נועז בר ניר: קריטי להסביר שההיטלים האלה מעלים את מחירי הנופש ושוב יד אחת לא יודעת מה יד שנייה עושה.

<נועז בר ניר: אני מבקש מאוד שיבטלו את המיסים הללו ויתנו לנו מכסה מסודרת כדי שנוכל להתמודד עם העולם.

<ירון סולומון: שמי ירון סלומון מהאיחוד החקלאי.

<ירון סולומון: אנחנו מבקשים לכבד את ההחלטות גם של הממשלה וגם של שר האוצר.

<ירון סולומון: אנחנו מבקשים להסדיר לאלתר את הביטול של המס הלא צודק הזה.

<ירון סולומון: אנחנו סומכים ידינו על יושב-ראש הוועדה, שעד סוף החודש הנושא הזה ייגמר ואפשר יהיה לצאת לחקלאים בהודעה, כיוון שכולם היום יודעים שלמעשה המס הזה בוטל.

<שי ברמן: שי ברמן מאיגוד המסעדות.

<שי ברמן: אנחנו מעסיקים 170,000 עובדים בתעשיית המסעדות רובם הגורף ישראלים מכל קשת החברה הישראלית.

<שי ברמן: אנחנו מאוד רוצים להעסיק ישראלים, לא בגלל שיש לנו משהו נגד זרים אלא בגלל שאנחנו מעדיפים להעסיק את בני עמנו ובני ארצנו.

<שי ברמן: לצערי הרב ישראלים, בכל גווני קשת החברה הישראלית לא רוצים לעבוד בעבודות לאו-טק.

<שי ברמן: עבודות לאו-טק אצלנו אלה עבודות הניקיון, שוטפי כלים, אותו דבר במלונות וכפי ששומעים בדיון גם בחקלאות וגם בבנייה.

<שי ברמן: כל הקונספציה הזו של משרד האוצר שחושבת שישראלים יעבדו מחר בעבודות האלה היא אחיזת עיניים, אין לה אחיזה במציאות.

<שי ברמן: זו מצגת שווא שלא קורית במציאות, זה לא קורה בעיקר בגלל סיבות תרבותיות.

<שי ברמן: אם אתה אומר היום לישראלי לא משנה מאיפה הוא, בוא תנקה שירותים, אתה מעליב אותו.

<שי ברמן: הם לא רוצים לעשות את העבודה הזו ולכן אנחנו מעסיקים עובדים זרים.

<שי ברמן: חשוב להדגיש שהעובדים האלה לא עובדים זולים.

<שי ברמן: עלות מעסיק לעובד ניקיון מבקש מקלט מסתנן או איך שלא קוראים לו, זה בין 8,000 ל-10,000 שקלים.

<שי ברמן: לכן לא מדובר בעובדים זרים.

<שי ברמן: המס הזה שלוקחים מאתנו, כמו שאמרו פה 20%, כי אפשר לדפוק את העסקים הקטנים, סליחה על הביטוי, אז לוקחים לנו 20% וזה חונק אותנו.

<שי ברמן: אין לנו כסף לשלם את זה.

<שי ברמן: הענף הזה הוא ענף שקורס בגלל כל המצב הגיאו-פוליטי, בגלל הקושי של העסקים הקטנים במדינת ישראל להחזיק מעמד.

<שי ברמן: המס הזה הוא מס עושק.

<שי ברמן: פשוט עושקים אותנו.

<שי ברמן: אין לנו שום אלטרנטיבה, מוכרים לנו סיפורים שיש אלטרנטיבה, שיבואו החרדים ויבואו ערבים ישראלים - - -

משה גפני: לא הערבים.

משה גפני: החרדים.

משה גפני: אלה שלמדו בישיבה 20 שנה, ברמה אינטלקטואלית כבוהה, יבוא לשטוף כלים אצלך במסעדה.

<שי ברמן: בטוח.

משה גפני: זה מה שמשרד האוצר מציע לך.

<שי ברמן: זה לא יקרה.

משה גפני: יכול להיות שאני אבוא למסעדה שלך לשטוף כלים.

משה גפני: למדתי 20 שנה בישיבה כי חשבתי שזו עבודה טובה ומדברים על שילוב חרדים.

<שי ברמן: אני יודע שיש לך רגישות לעסקים הקטנים, אתה מכיר את הקושי.

<שי ברמן: אני מבקש שתשים סוף לעניין הזה ותסיים את העושק שנקרא מס מעסיקים בשיעור 20%.

<אברהם דניאל: אברהם דניאל, התאחדות החקלאים החדשה.

<אברהם דניאל: מס המעסיקים למעשה מוטל על החקלאים מ-2003.

<אברהם דניאל: שמענו תיאוריות לאורך כל התקופה ממשרד האוצר כמה ישראלים יבואו לעבוד אם המס הזה יהיה קיים.

<אברהם דניאל: בפועל בשנת 2012 נקלטו 12 עובדים, בשאר השנים נקלטו כל שנה כ-300, על-פי נתוני משרד הפנים ומשרד החקלאות.

<אברהם דניאל: שאלתי במשרד החקלאות כמה נשארו, הם עוד לא בדקו את זה.

<אברהם דניאל: להערכתי לא נשארו יותר מ-300.

<אברהם דניאל: זאת אומרת שהתיאוריה היא תיאוריה יפה אבל מסביב לתיאוריה יש הרס של החקלאות וחיסול החקלאות שבסופו של יום זו פגיעה בכל אזרח במדינת ישראל, לאספקת תוצרת חקלאית טרייה.

<אברהם דניאל: יחד עם זאת, כשאני שומע הכרזה בתקשורת של שר החקלאות ושר האוצר שמבטלים את מס המעסיקים והחל מינואר אנחנו לא נשלם.

<אברהם דניאל: איזו דוגמה זו של שרים שאומרים את מה שהם אומרים בלי שתהיה להם אחריות לכך?

<אברהם דניאל: אני רוצה לומר לך אדוני ברמה האישית ואולי אני מבטא את דעתם של הרבה חקלאים, זו לא המדינה שאהבנו.

<אברהם דניאל: איזו מן התנהגות?

<אברהם דניאל: איזו דרך?

<אברהם דניאל: איך מובילים אותנו?

<אברהם דניאל: זו בושה וחרפה.

<אברהם דניאל: אני מבקש לבטל את המס לאלתר.

משה גפני: לגבי נושא החקלאות יש התקדמות.

משה גפני: מס המעסיקים יבוטל, אנחנו רוצים שהוא יבוטל מהר יותר כדי שהחקלאים לא ייכנסו לדילמה.

משה גפני: אין להם יותר מידי כסף כדי לשלם את המקדמות.

משה גפני: אני אדבר על העניין הזה.

משה גפני: זה התקדם ואנחנו גם הולכים לקיים דיון על נושא החקלאות.

משה גפני: אנחנו צריכים לאהוב את איפה שאנחנו חיים.

משה גפני: לפני שנשמע את עמדת משרד האוצר אני רוצה להקדים ולומר משהו בנימה אישית.

משה גפני: אני לא מתכוון אליך ספציפית אלא למשרד האוצר בכלל.

משה גפני: היות ואני חרדי, אני מכיר גם את החרדים.

משה גפני: אם המדיניות שלכם נגזרת כתוצאה מהעבודה הזו אנחנו בפשיטת רגל מוחלטת.

משה גפני: אני אומר לך על עצמי, למדתי הרבה שנים בישיבה.

משה גפני: כמוני יש רבים אחרים שלומדים.

משה גפני: רמתם האינטלקטואלית, לא שלי כי אני לא מצליח להבין כלום, רמתם האינטלקטואלית של מי שלומד גבוהה מאוד כיוון שהם עוסקים במדע מאוד מתוחכם, לימוד גמרא, לימוד ההלכות, זה דבר שמפתח מאוד את ההיגיון.

משה גפני: משרד האוצר אומר שהוא רוצה לשלב חרדים בעבודה.

משה גפני: המדינה אומרת שהיא רוצה לשלב חרדים בעבודה.

משה גפני: מגיע אחד כזה אחרי 20 שנה ומבקש לעבוד, מבקש להשתלב בעבודה.

משה גפני: מה שאתם מציעים לו, אותו אחד שנענה לקריאה, אתם אומרים לו ללכת לעבודות עם הרמה האינטלקטואלית הנמוכה.

משה גפני: אתם נותנים עדיפות לכל אלה שלא למדו בישיבה, כי אם הוא למד בישיבה הוא לא מתאים לשום דבר חוץ מהעבודות הנמוכות ביותר והוא כמובן לא ילך.

משה גפני: עם כל הכבוד, אחרי 20 שנה של לימוד אני אלך לעסוק בעבודות כאלה?

משה גפני: זה מה שמתאים לי?

משה גפני: זה שהמדינה לא מכירה בשנות הלימוד שלי והיה לי את אותו דבר עם מורי הדרך במשרד התיירות, שהוא למד בישיבה, שרת בצבא, אמר שהוא רוצה להיות מורה דרך, עבודה טובה מלח הארץ ואמרו לו שהוא לא יכול להיות מורה דרך כי אין לו 12 שנות לימוד.

משה גפני: הוא למד 20 שנה.

משה גפני: להיות מורה דרך לא צריך ללמוד שום דבר.

משה גפני: צריך ללמוד את מורה הדרך אבל לא מכירים את שנות הלימוד שלו, הוא לא למד בבית ספר לפי דברי משרד התיירות.

משה גפני: הכירו בזה רק אחרי התערבות שלי.

משה גפני: אותו דבר היה עם מורי נהיגה במשרד התחבורה.

משה גפני: אתם במשרד האוצר, החרדים בעיניכם שקופים.

משה גפני: אתם חושבים שזה לא יתפרץ יום אחד?

משה גפני: אנשים רוצים להתפרנס.

משה גפני: עזבו את הלימוד , הלכו לצבא, הלכו לעבודה, זה לא יתפרץ?

משה גפני: אנחנו נשתוק על זה?

משה גפני: יש מקום אחד שהחרדים לא צריכים לעבור את הוועדות שלכם וזה הכנסת.

משה גפני: פה אנחנו מתקבלים בלי ועדות קבלה.

משה גפני: לא ושלאים אותנו כמה שנים למדתם.

משה גפני: אנחנו הולכים לבחירות ונבחרים.

משה גפני: חוץ ממני, נבחרי הציבור החרדי הם ברמה מוצעת יותר גבוהה מאחרים.

משה גפני: פה זה המבחן.

משה גפני: זה לא יימשך.

משה גפני: יהיה מרד של הציבור החרדי.

משה גפני: אנחנו לא חוטבי עצים ושואבי המים שלכם.

משה גפני: היות ואנחנו גם יודעים מה עושים במשרדי הממשלה אחרי שמישהו רוצה לעזוב ואיך מקימים עבורם חברות קש, שמקבלים משכורות עתק, שאנחנו מעבירים פה את הכסף, החרדים הם חוטבי העצים ושואבי המים.

משה גפני: זה לא יימשך.

משה גפני: עכשיו, כשתסביר לנו על העובדים הזרים בכל הסקטורים האלה, אני מציע שתהיה זהיר בדבריך.

משה גפני: אל תגיד שיש עובדים, כי אם זה כמו החרדים אני לא מאמין לך.

משה גפני: למה לא מבטלים את המס הוא עושק?

משה גפני: למה לא מבטלים את זה?

משה גפני: צריך לעודד את התיירות, צריך לעודד את עבודות הבניה, צריך לעודד את הפחתת מחירי הדירות, צריך לעודד את המסעדות, את המעסיקים הקטנים.

משה גפני: תנו תשובה אמיתית למה לא מבטלים את מס המעסיקים?

<אורי שיינין: אני אתחיל קודם בנימה האישית כדי להבהיר את מה שאמרתי.

משה גפני: זה לא אישי.

<אורי שיינין: הנימה האישית שלך.

משה גפני: הנימה האישית שלי גם לא רצינית.

משה גפני: בלאו הכי אתם לא שמים לב אלינו אז מה זה משנה מה שאני אומר.

משה גפני: עד שלא יהיה מרד לא תתייחסו אלינו.

משה גפני: רק ידברו גבוהה גבוהה על שילוב חרדים בעבודה.

משה גפני: דברו.

<אורי שיינין: מתוך ה-2 מיליון - - -

משה גפני: הנה מכתב שקבלתי עכשיו.

משה גפני: חרדי אקדמאי שלא מתקבל לעבודה.

משה גפני: יש לו תואר ראשון, יש לו את הכול, יש לי ספרים שלימים של מכתבים כאלה שאני מקבל, של חרדים אקדמאים שמבקשים להתקבל לעבודה ולא מקבלים אותם.

משה גפני: כמה יש חרדים במשרדי ממשלה.

<אורי שיינין: אני לא יודע.

משה גפני: גם אני לא יודע.

משה גפני: אין.

<אורי שיינין: אני אתייחס קודם למה שהעלית ואחרי זה לסוגיה העקרונית.

<אורי שיינין: כשאנחנו מסתכלים על שוק העבודה, על 2 מיליון שהם חסרי השכלה, הייצוג של האוכלוסייה החרדית מתוכם נמוך לאין שיעור לשיעורם באוכלוסייה.

<אורי שיינין: לשאלה למה זה, שאלת ההשכלה פחות רלוונטית כרגע, לא איזו השכלה יש לך, אלא האם אתה משכיל או לא.

<אורי שיינין: כמוש אדוני יודע, מרבית האוכלוסייה החרדית לומדת שנים רבות לכן היא לא נמצאת ב-2 מיליון.

<אורי שיינין: עם זאת, יש חלק באוכלוסייה החרדית - - -

משה גפני: מה לא לומדת?

משה גפני: אתה רפרנט של תעסוקה?

<אורי שיינין: אני מסביר, מרבית האוכלוסייה לומדת.

משה גפני: למה אתה מתעלם מהציבור החרדי?

משה גפני: אתה עושה נזק לעצמך עכשיו.

<אורי שיינין: לא מתעלם, להפך.

משה גפני: הנשים החרדיות לומדות את כל המקצועות.

<אורי שיינין: לומדים, לומדים.

משה גפני: לומדות את כל המקצועות, זה לא כמו הגברים החרדים שלומדים בישיבה.

משה גפני: ללמוד בישיבה זה לא רלוונטי במדינה יהודית.

משה גפני: אבל הבנות הן ברמה יותר גבוהה מאשר הבת הממוצעת בתיכון רגיל.

משה גפני: את זה ראו במבחני פיז"ה.

<אורי שיינין: כבוד היושב-ראש, אני מסכים אתך.

משה גפני: אתה לא מסכים אתי.

משה גפני: אתה עוד לא ידוע מה אני הולך להגיד.

משה גפני: תשמע מה אני אומר לך, למה האישה החרדית, כשהיא הולכת לעבוד באותה חברה שהמקבילה החילונית שלה עובדת, היא מקבלת משכורת של 50%.

משה גפני: למה?

<אורי שיינין: זה נושא - - -

משה גפני: הכול נושא.

משה גפני: למה היא מקבלת 50% פחות?

משה גפני: אתה רוצה שאני אגיד את שם החברה?

משה גפני: זה בגלל שהם יודעים שהנשים החרדיות שבויות.

משה גפני: זה הכול.

משה גפני: אתה יודע את זה ואם אתה לא יודע זה בכלל נורא.

משה גפני: אישה חרדית מקבלת 50% מהמשכורת של המקבילה החילונית שלה ואתם יושבים במשרד האוצר רגל על רגל.

<אורי שיינין: אני חושב שאנחנו לא יושבים רגל על רגל.

משה גפני: אתם יושבים רגל על רגל.

<אורי שיינין: אחד הנושאים המרכזיים שאנחנו עובדים עליו - - -

משה גפני: תענה לי תשובה למה אישה חרדית מקבלת 50% פחות.

<אורי שיינין: אני לא יודע לתת לך תשובה לסוגיה הזו.

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: בגלל שהן שבויות.

משה גפני: התייחסות של מדינה כמו צפון קוריאה.

<אורי שיינין: לגבי הסוגיה העקרונית יש לנו בסוף 2 מיליון ישראלים בגילאי העבודה שהכלי המרכזי לזה שהם יצאו מעוני, זה שהם יעבדו בעבודות עם שכר גבוה.

<אורי שיינין: גם אתה מקבל החלטת מדיניות שאומרת שאתה מכניס עובדים זרים מסיבות כאלה ואחרות ולא משנות הסיבות, ההחלטה מתקבלת לגבי המכסה.

<אורי שיינין: אם אתה רוצה להגדיל את היקף הבינוי, אם אתה רוצה להקל על חקלאים, הכול טוב ויפה.

<אורי שיינין: קבלת את ההחלטה העקרונית להכניס עובדים זרים כתוספת ולא כתחליף לעובדים הישראלים, מכאן ועד לומר, שאני רוצה עכשיו גם לשחוק את השכר של העובדים הישראלים זו החלטה אחרת.

<אורי שיינין: בשביל נועד היטל המעסיקים.

<אורי שיינין: בשביל זה הוא קיים והוא מוכיח את עצמו.

<אורי שיינין: בענף הבניין, אם לא היה את ההיטל, מה שהיה קורה חדד משמעית שהשכר של העובדים הישראלים היה נשחק.

<אורי שיינין: אם תצא מפה אמירה של הוועדה, משמעות האמירה תהיה שהשורה התחתונה, שכרם של העובדים הישראלים יישחק.

<אורי שיינין: בשנתיים האחרונות, כשנוספו עשרות אלפי עובדים פלסטינים, אנחנו לא מופתעים מזה שהשכר בכל המשק עלה ב-2.7%, מחירי הדיור עלו ב-20%, עלות תשומות הבניה עלו בערך ברבע מזה ועלות השכר עלתה רק ב-0.7%.

<קריאה: זה לא נכון.

<אורי שיינין: זה מנתוני הלמ"ס.

<אורי שיינין: אפשר לבדוק הכול.

משה גפני: בחדר הזה כל אחד יכול לדבר מה שעולה על דעתו.

משה גפני: בכניסה בשער פולומבו אין שלט "מדבר שקר תרחק".

משה גפני: אין מציאות כזו.

משה גפני: פה אומרים הכול והחלטה מקבלים בסוף.

משה גפני: לא התכוונתי אליך.

משה גפני: אני לא חושב שאתה משקר, לצערי הרב אני חושב שאתה אומר אמת.

<אורי שיינין: כל מה שאני אומר כאן הוא מנתוני למ"ס ואני מוכן להעביר את הנתונים האלה לוועדה.

משה גפני: אני מבקש שתסביר, אני לא מבין כי לא למדתי ליב"ה, אמרת שמחירי הדירות עלו וכו', מס המעסיקים עובד, הרי לא ביטלו את מס המעסיקים.

משה גפני: אז מה עושה המס הזה?

משה גפני: הרי כל הזמן שאמרו ואני זוכר שאמרו, אם מס המעסיקים גורם לכך שלא באים עובדים אחרים ומוסיף תעסוקה לישראלים ויוזיל את המחירים, אז איך מס המעסיקים עובד וכל הנתונים שאמרת נכונים?

משה גפני: אגב, לענות על השאלה הזו באמת צריך ללמוד בישיבה כי פה צריך להיות פלפול מעמיק, קשה למצוא תירוץ.

<אורי שיינין: בשנתיים האחרונות הממשלה קבלה החלטה להוסיף עובדים לא ישראלים לענף הבנייה שעלות ההעסקה שלהם יותר זולה לכן אנחנו לא מופתעים מזה שהמחיר שמעסיק צריך לשלם לעובד לא עלה כי יש לו אלטרנטיבה יותר זולה.

<אורי שיינין: אם עכשיו נבטל את מס המעסיקים - - -

משה גפני: אם היית לומד אצלי בכולל, חבל לך על הזמן אם היית אומר תירוץ כזה.

משה גפני: אתה אומר שמס המעסיקים לא עשה כלום רק הכניס כסף לאוצר?

<אורי שיינין: הוא עשה.

משה גפני: מה הוא עשה?

משה גפני: מה הוא עשה?

<אורי שיינין: אם לא היה, זה לא שהשכר היה ב-0.7% הוא היה יורד בעוד אחוז או שניים.

<אורי שיינין: זו הייתה המשמעות.

<אורי שיינין: אם אתם ככנסת תצאו בקריאה להפחית את המס המשמעות וצריך לומר את זה בפה מלא, שאנחנו קוראים להפחית את השכר של העובדים הישראלים 170,000 עובדים ישראלים בענף בשביל להוזיל לכמה אנשים את הרווחים שהם עושים.

<אורי שיינין: כי המחירים עלו ב-20% והשכר עלה ב-0.7%.

<אורי שיינין: אלה נתוני למ"ס ועם זה אי-אפשר להתווכח.

משה גפני: אני לא מאפשר יותר לדבר, כוח הסבל שלי ביום אחד מוגבל.

משה גפני: הבעיה הייתה שהוא הזכיר את המילה חרדים, הוא לא היה צריך להזכיר את זה.

משה גפני: תגיד לי רק דבר אחד, אם זה המצב, שמוזילים את המשכורות של הישראלים, למה שר האוצר הודיע על ביטול מס מעסיקים בחקלאות?

משה גפני: הרי זה יפגע בעובדים הישראלים?

משה גפני: למה הוא הודיע דבר כזה?

משה גפני: אני מברך אותו שהוא הודיע את זה, זו בקשה שלנו.

משה גפני: אבל לפי דבריך, מה אתה עונה על זה?

<אורי שיינין: לפני שר האוצר עמדו מצד אחד השיקולים שמיניתי בענף החקלאות, הם נכונים בעוצמה קצת יותר חלשה מאשר בענף הבניה.

<אורי שיינין: זה לא שהם לא קיימים, הם קיימים ובעוצמה רבה, אבל אם אני משווה את זה לענף הבנייה, הם קיימים מעט פחות.

<אורי שיינין: לעומת זאת עמד מולו ענף שחווה משבר באותה תקופה והוא אמר שהוא שם כרגע על המאזנים את שני השיקולים האלה ומכריע לטובת הנושא הזה.

אראל מרגלית: אתם במשרד האוצר הפכתם למשרד השיכון.

אראל מרגלית: אין במדינת ישראל שר כלכלה.

אראל מרגלית: עכשיו תבינו, אין אף אחד שנוהג את הכלכלה הישראלית ועושה אתה היגיון.

אראל מרגלית: העסקים הקטנים עוברים 18 מדורי גיהינום עד שהם מקבלים משהו, 65% מהזמן שלהם הם מבלים אתכם, עם הפקידים בכל המשרדים.

אראל מרגלית: תסתכל מה קורה עם המסעדנים, מה זה כל קרנות החירום האלה?

אראל מרגלית: המחזורים ירדו פלאים.

אראל מרגלית: אנשים מחפשים מזור.

אראל מרגלית: אתה יודע כמה מסעדות נסגרו?

אראל מרגלית: אתה יודע כמה עסקים קטנים נסגרים?

אראל מרגלית: אתה יודע מה מצב המשק, איך הדברים נראים?

אראל מרגלית: תתעוררו.

אראל מרגלית: אתה מדבר אתי על מה שהעובד הישראלי מקבל?

אראל מרגלית: אתה עושה לי דמגוגיה.

אראל מרגלית: תקשיב, אנשים לא מצליחים לגמור את החודש.

אראל מרגלית: אתם מעמיסים עליהם עוד ועוד.

אראל מרגלית: הבנקים, בתוך המדיניות שלכם, נותנים להם אשראי פי 3 או 4 ממה שהעסקים הגדולים מקבלים, כרטיסי האשראי גם שייכים לבנקים האלה והם בכלל נותנים אשראי בשוק אפור.

אראל מרגלית: אתם משלמים להם שוטף פלוס 120 או 170.

אראל מרגלית: העסקים הקטנים הם פחות או יותר האשראי של ממשלת ישראל והרשויות המקומיות ועל כל הדברים האלה אתם אומרים שלא אכפת לכם.

אראל מרגלית: אני אומר לכם את הדבר הבא, אם לא תהיה עזרה ראשונה - - -

משה גפני: חבר הכנסת מרגלית - - -

אראל מרגלית: רק רגע, יש עוד במדינה הזו חוץ מחרדים.

משה גפני: אתה מטפל בחרדים.

אראל מרגלית: נכון אני מטפל ואני בעד.

אראל מרגלית: חברות עסקיות רוצות לקלוט עובדים, יש הטבה שנתנה הממשלה של 3,700 שקל לחודש לכל קליטה של עובד חרדי בחברת הי-טק.

אראל מרגלית: הם נותנים את זה?

אראל מרגלית: הם לא מתקצבים את זה.

אראל מרגלית: וסיסקו ואי.

אראל מרגלית: בי.

אראל מרגלית: אם ומטריקס וכל החברות האלה רוצות.

אראל מרגלית: הם לא מבינים בכלל מה זה להזיז את המשק.

אראל מרגלית: זו הקואליציה שלך, תסלח לי.

אראל מרגלית: אתם גם החרדים הלכתם עם הימין, עשיתם את ה"הפרד ומשול" הזה בתוך עם ישראל וזה לא משרת אתכם ולא משרת אף אחד.

אראל מרגלית: עכשיו אני חוזר ואומר ותקשיב לי טוב, כמו שהחקלאות הייתה במשבר, עכשיו נמצאים במשבר ענף אחרי ענף.

אראל מרגלית: אתה יודע שאחרי "צוק איתן" המלונות הגדולים קבלו כסף בעבודה מועדפת.

אראל מרגלית: אתה יודע שמעבר לרחוב, המסעדנים לא קבלו כלום.

אראל מרגלית: כלומר אותו ישראלי לא קיבל עבודה מועדפת, עכשיו האנשים האלה מנסים לשרוד.

אראל מרגלית: יש פה בעיה של שרידות.

אראל מרגלית: אם הם לא ישרדו נקבל את החברה האלה בלי עבודה, מחפשים את הדבר הבא שלהם, מקום אחרי מקום במדינה הזו.

אראל מרגלית: זה מה שקורה פה עכשיו.

אראל מרגלית: תפקחו את העיניים.

אראל מרגלית: תסתכלו על הנתונים הסטטיסטיים שבמשק.

אראל מרגלית: אני לא מדבר כבר עלה יצור, תסתכלו על רמת ההשקעות הפרטיות במשק בשנה האחרונה.

אראל מרגלית: אתם מבינים שחוץ מהשקעה ממשלתית אין פה כלום.

אראל מרגלית: אף אחד לא רוצה להתחיל פה משהו.

אראל מרגלית: 5 מפעלים נפתחו בשנה האחרונה, כשבנת 2006 הממוצע היה 60 מפעלים שנפתחים.

אראל מרגלית: תראה את הבורסה, יש הנפקות?

אראל מרגלית: יש משהו?

משה גפני: אני רוצה לקבל החלטה בעניין.

משה גפני: אז קודם כל נתחיל בעובדה שציינת שהמצב, כפי שאמר נציג האוצר, היה קשה בחקלאות, יש מצב קשה גם בתיירות ויש מצב קשה במשק הישראלי.

משה גפני: מה שאמר עכשיו חבר הכנסת מרגלית זה נכון, יש מצב קשה בבנייה.

משה גפני: יש מדיניות של הממשלה להוזיל את מחירי הדירות ולא רק זה, הם גם מביאים הגדלה של העובדים הזרים.

משה גפני: לכן יש צורך חיוני עכשיו לבטל את מס המעסיקים, כפי שהייתה ההחלטה בנושא של החקלאות.

משה גפני: אני מבקש לסכם כך, אנחנו מברכים את שר האוצר על ההחלטה שהוא קיבל לבטל את מס המעסיקים בחקלאות.

משה גפני: ועדת הכספים מבקשת להכין מיד תזכיר חוק ולהביא את זה באופן מידי כדי לא להעמיד את החקלאים במצב בלתי אפשרי שמצד אחד יש הודעה של ביטול המס ומצד שני החקלאי שמתקשה בניהול יומו, יצטרך להתלבט בשאלה אם הוא משלם את המקדמות של מס המעסיקים היות ויש חוק, שעה שהוא ידוע שעומדים לבטל את זה.

משה גפני: לכן אני מבקש ממך שיוגש תזכיר חוק ויוגש חוק באופן מידי.

משה גפני: אנחנו מתחייבים להעביר את החוק ביום אחד.

משה גפני: אין בחוק הזה תסבוכות.

משה גפני: הוא חוק פשוט ואנחנו יודעים להעביר פה חוקים מהר אם אנחנו רוצים כמובן.

משה גפני: נראה לי שאני הולך עכשיו לחודשים שאני לא ארצה, אבל את זה אני אעביר.

משה גפני: אני מבקש לעשות את זה מהר.

משה גפני: אי-אפשר להעמיד את האזרחים ובמיוחד את החקלאים שנמצאים במצוקה, להעמיד אותם במורווח זמן כזה שהם לא ידעו מה לעשות וכנראה שחלקם לא ישלמו ואז יכולות להיות בעיות, גם חוקיות גם משפטיות.

משה גפני: אני מציע לעשות את זה מהר, אחריש הודיתי לשר האוצר בעניין.

משה גפני: לגבי הנושא של התיירות והבניה, המצוקה היא מצוקה קשה.

משה גפני: המשק הישראלי נמצא במצב קשה כולם מודים בעניין הזה.

משה גפני: יש ירידה בצמיחה, יש התמתנות רואים את זה גם במדד ובעוד הרבה זרקורים שמוארים וכולנו מקווים שזה לא יתפתח למשבר כלכלי ממשי.

משה גפני: אבל יש בעיה מאוד קשה גם בתיירות וגם בבניה.

משה גפני: אני פונה קודם כל למשרד התיירות כדי להסדיר את הנושא של העובדים הזרים.

משה גפני: צריך להעביר החלטת ממשלה מי כן ומי לא.

משה גפני: כמו שיש החלטת ממשלה לגבי הבנייה, לגבי החקלאות ולגבי דברים אחרים, אני דורש ממשרד התיירות להביא החלטת ממשלה.

משה גפני: אי-אפשר שזו תהיה מדינה כזו שדברים נעשים וליד השולחן של ועדת כספים מדברים על המסתננים.

משה גפני: 3,000 מסתננים.

משה גפני: זה מזכיר לנו את מעלה העקרבים.

משה גפני: מה זה מסתננים?

משה גפני: אנחנו מדינה מסודרת או מדינת פרטצ'.

משה גפני: צריך להעביר החלטת ממשלה כמה ממשלת ישראל מקציבה עובדים זרים לתיירות.

משה גפני: אי-אפשר לחיות בלי זה.

משה גפני: מס המעסיקים בסופו של דבר לא נעשה בשביל שום דבר אחר.

משה גפני: הוא נעשה כדי להכניס כסף לקופת המדינה.

משה גפני: אין מאחוריו שום אידיאולוגיה.

משה גפני: אין שום מדיניות בעניין הזה.

משה גפני: כל המדיניות שמדברים עליה אלה תירוצי סרק כדי להכניס כסף.

משה גפני: היום אי-אפשר לעשות את זה.

משה גפני: היום דעתה של ועדת כספים, רובה, עם ניואנסים קטנים, אבל כל חברי הוועדה קואליציה ואופוזיציה סבורים שצריך לבטל את מס המעסיקים.

משה גפני: אני מבקש לקיים דיון דחוף על העניין הזה לביטול מס המעסיקים גם בבניה וגם בחקלאות.

משה גפני: אנחנו נעקוב אחרי העניין.

משה גפני: לא אקבל החלטה כמו שהתבקשתי קודם, שתהיה החלטה לא חוקית.

משה גפני: כל החלטה תהיה חוקית.

משה גפני: אבל את מה שאמרתי בנושא של המועצות הדתיות, אנחנו כאן.

משה גפני: אנחנו נבחרי ציבורי, אנחנו מייצגים את כל עם ישראל.

משה גפני: אנחנו מייצגים את כל הסיעות בכנסת.

משה גפני: עמדתנו צריכה להיות מקובלת במשרד האוצר.

משה גפני: אם יש בעיות קריטיות צריך לבוא ולומר.

משה גפני: אין בעיה קריטית במס המעסיקים.

משה גפני: התשובות שנתת הן תשובות טובות אבל לא משכנעות.

משה גפני: מה לעשות, אני לא השתכנעתי.

משה גפני: אני חושב שאין אף אחד מחברי הוועדה שהשתכנע מהטיעונים האלה.

משה גפני: אנחנו מבקשים לבטל את מס המעסיקים, לעשות את זה בתהליך, לעשות עבודת מטה ולבדוק את הדברים עם כל הנתונים שאמרתם.

משה גפני: בעוד חודש אני אבדוק מה עשיתם עם העניין.

משה גפני: אני אבקש ממך שתדווח לנו בעוד חודש מה נעשה עם העניין של מס המעסיקים.

משה גפני: עוד חודש זה ב-ט"ו באדר א', 25 בפברואר.

משה גפני: אני לוקח את הדיון הזה ברצינות, לא חפיף לצאת לידי חובה.

משה גפני: שמתי אותו על סדר היום.

משה גפני: אני יודע את מצב המשק, אני רוצה לתרום לעניין מזעור נזקים.

<קריאה: לגבי החקלאות זה מיידי?

<קריאה: הרחקת את זה לעוד חודש?

משה גפני: אמרתי לגבי התיירות והבניה.

משה גפני: היות והעלית את נושא החרדים, אני מציע שתעשו חשבון נפש אצלכם.

משה גפני: אנחנו לא נשתוק על הדבר הזה.

משה גפני: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.