הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 33, 2016-01-05 12:00

ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור בעניין נושא הקשחת היחס לעמותות חסד לקבלת תמיכה ממשרד הרווחה.

ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שמשרד הרווחה סייע במצב קמחא דפסחא, שזה אוכל ומזון לאנשים.

ישראל אייכלר: בשנת 2015 70 עמותות אושרו לחלוקת סלים בתקציב של 6,200,000 שקלים, ותעריף הסל הוא 8.3 שקלים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת ההשתתפות של המדינה בסל מזון זה 8.3 שקלים.

ישראל אייכלר: בחג נוסף בשנת 2015, 53 עמותות אושרו לחלוקת 223,000 סלים ב-17 מיליון שקלים, והתעריף לסל זה 37.5 שקלים לסל אחד.

ישראל אייכלר: סלי מזון בשנת 2015 – 27 עמותות אושרו לחלוקה של 75,000 סלים חודשיים למשפחות.

ישראל אייכלר: כאן כבר ערך הסל השנתי - מה זה ערך סל שנתי - אנחנו נשמע תיכף ונברר – 194 שקלים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת זה לא רק סל, אלא 12 סלים.

ישראל אייכלר: אז כמה זה יוצא לכל סל בערך?

ישראל אייכלר: עמותות גג, אושרו 2 מיליון שקלים, מסגרות הזנה.

ישראל אייכלר: 14 עמותות שמזינות ומחלקות 287,000 מנות חודשיות, 1.40 שקלים נותנת המדינה למסגרות האלה לכל מנה.

ישראל אייכלר: לכאורה, אם המדינה הייתה נותנת את סל המזון כולו, או לפחות את רובו, אפשר היה לצפות שהיא גם תקבע את התפריט של הסל – מה כן צריך, מה לא צריך, איזה מזון צריך, איזה מזון לא צריך.

ישראל אייכלר: אבל כשמדובר על 1.40 שקלים או 8.3 שקלים על סל, אז זה מובן.

ישראל אייכלר: כולנו רוצים שסל המזון יכלול מוצרי מזון, אבל קיבלנו פניות על כמה בעיות שאנחנו רוצים לדון עליהן היום.

ישראל אייכלר: בשנה זו בשונה משנים עברו, נתקלנו בבעיה, כך כותב אחד הפונים, מול משרד הרווחה בהגשת דו"ח ביצוע לקבלת תקציב עבור חלוקת מזון לקמחא דפסחא בשנת 2015.

ישראל אייכלר: הם היו צריכים להגיש קובץ ממוחשב עם שמות ומספרי תעודות הזהות של ראשי המשפחות שקיבלו את המזון לפסח והיו מקרים שבהם הופיעו שני שמות ויותר, או שמופיעה רק תעודת זהות אחת.

ישראל אייכלר: נפסלו למעלה מ-1,400 שמות שהוגשו למשרד הרווחה, מסיבה של חוסר התאמה למרשם האוכלוסין או שהכתובת לא בדיוק מדויקת, אבל זה מנות שחולקו.

ישראל אייכלר: הייתה פנייה למשרד הרווחה להגיד מי הם השמות שנפסלו, כדי לבדוק באמת האם האנשים לא קיבלו, או להוכיח שהם כן קיבלו והם מנועים לתת את המידע ולא ניתנה אופציה לתקן ולהגיש מחדש שמות תקינים, וזה גרם להפסד כספי גדול של 1,400 משפחות נזקקות שלקחו מהן את הסבסוד.

ישראל אייכלר: הם מציינים פה לשבח את הצוות המקצועי של מחלקת ההסברה במשרד הרווחה, עם הגברת יוכבד אילוז, מנהלת המחלקה, שניסו לעזור ככל יכולתם, אבל הבירוקרטיה שקבעה שאי אפשר למסור את השמות של האנשים שנפסלו, כדי שיוכלו לתקן את זה, לא יכלה לעזור בעניין הזה.

ישראל אייכלר: אנחנו כמנהגנו נפנה קודם כל אל הפונים, לפי הסדר.

ישראל אייכלר: הרב ויטמן צריך להגיע, אז נעבור לעמותות אחרות.

ישראל אייכלר: יחיאל יברוב, בבקשה, ממש בקצרה, כי יש לנו חוקה ואנחנו צריכים לקצר.

ישראל אייכלר: להיות ממוקדים ואני מבקש שכל אחד יוסיף על מה שמישהו אחר עוד לא אמר, לא מה שכבר אמרו.

<יחיאל יברוב: אנחנו עוסקים יותר בנושא של אוכל שנשאר באולמות ובמקומות כאלה.

<יחיאל יברוב: כמובן שבנושא החוקי של הדבר, השינוע של האוכל נעשה בכלי רכב חוקיים, עם קירור וכמו שצריך, אם כי זה מאד קשה וכידוע בנושא הזה, גם העלו את החוק הזה עכשיו בכנסת וזה יקרה השבוע דרך הרב מקלב וכדומה, לגבי כמויות גדולות במסעדות ובתי מלון.

<יחיאל יברוב: אני רק יכול להגיד שאנחנו לוקחים מאחד האולמות ובהנהלת החשבונות שם מסרו לנו שהאוכל שנשאר, שאנחנו לוקחים שנתי, מסתכם בכמיליון שקלים.

<יחיאל יברוב: אוכל שפשוט היה צריך ללכת לפח.

ישראל אייכלר: ואתם מחלקים את זה באותו היום?

<יחיאל יברוב: אנחנו מחלקים באותו יום.

<יחיאל יברוב: בלילה מביאים את זה לשבעה מוקדים.

ישראל אייכלר: אני מבין שמדובר באוכל מבושל.

<יחיאל יברוב: אוכל מבושל.

<יחיאל יברוב: זה מחולק לכמה דברים.

<יחיאל יברוב: קודם כל יש לנו את מה שנשאר בחנויות הירקות, לוקחים בעיקר בסופי שבוע.

<יחיאל יברוב: ממאפיות אנחנו מחלקים לחמים ועוגות, יש לנו פרויקט גדול של משלוחי מנות, שנשארים למשפחות כמויות גדולות שנשארות, ב-35 מוקדים בארץ אוספים את הכל, וגם בערב פסח, כדי שלא יהיה מצב שישרפו חמץ, אוספים את כל הפסטות, כל המציות והדברים.

<יחיאל יברוב: אנחנו מדברים על כמויות אדירות שלא היה לנו מקום לאחסן אותן, ובשנה האחרונה אחת המשפחות מילאה את הבית שלהם בחמץ, שהיינו צריכים לשלוח את המשפחה לבית מלון לפסח, כי לא היה להם מקום.

<יחיאל יברוב: כמויות אדירות.

ישראל אייכלר: בוא תתמקד בפנייה שלכם.

סופה לנדבר: איפה הם שמרו את הכל?

<יחיאל יברוב: הכל היה בבית עד אחרי פסח ואחרי זה זה חולק למשפחות.

<יחיאל יברוב: יש לנו שבעה מטבחים והכל מסודר כמו שצריך, עם כל הכלים.

<יחיאל יברוב: אנחנו מדברים על כמויות אדירות.

<יחיאל יברוב: אני מדבר על אולם אחד שבשנה מדברים על כמיליון שקלים, אוכל שהיה נזרק לפח.

<יחיאל יברוב: התקופות שאנחנו לא מחלקים את האוכל זה תקופות של ספירת העומר, שאין שמחות, או תקופות החגים, כמה פעמים בשנה שאנחנו מחלקים כמויות גדולות לכמה מאות משפחות, עופות וכדומה, אנחנו לא יודעים כמה לתת לאנשים.

<יחיאל יברוב: הוועדה שעוזרת לנו ורוצה לתת, בעבר קיבלה איזה תקציב מסוים.

<יחיאל יברוב: בשנים האחרונות כל פעם זה ירד.

<יחיאל יברוב: בשנה אחת מקבלים ובשנה אחת לא.

<יחיאל יברוב: אי אפשר לבקש שנה אחרי שנה.

<יחיאל יברוב: אנחנו מאד היינו רוצים לדעת מראש כמה מקציבים לנו, כדי לדעת כמה לחלק.

<יחיאל יברוב: יש מאות פניות של אנשים שמבקשים את התמיכה ואנחנו לא יודעים לפי איזה - - -

<שלומית אבינח: מאיפה אתם פועלים?

<שלומית אבינח: מאיזה מקום בארץ?

<יחיאל יברוב: בני ברק וירושלים בעיקר.

<יחיאל יברוב: יש עוד מוקדים יותר קטנים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת אתם לא יכולים לתכנן.

<יחיאל יברוב: לא יודעים.

ישראל אייכלר: קודם כל יש 10 שבועות שאין חתונות, אז אתה חייב לקנות לעצמך.

<יחיאל יברוב: אנחנו קונים עופות ומחלקים את העופות.

<יחיאל יברוב: מדברים על כמויות גדולות, מצות, עופות, יינות, זה כמויות גדולות.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: ובחודש תשרי יש גם מעט חתונות.

<יחיאל יברוב: נכון.

ישראל אייכלר: אז איך אתם מחלקים בחודשים האלה?

<יחיאל יברוב: קונים סחורה.

ישראל אייכלר: קונים סחורה, זאת אומרת לא תמיד אתה לוקח מאולמות.

<יחיאל יברוב: לא תמיד.

ישראל אייכלר: הבנתי.

<יחיאל יברוב: יש כמה פעמים בשנה, בעיקר זה פסח וסוכות, אבל המלגה של הקמחא דפסחא, היה צריך להיות שנדע מראש לקראת מה אנחנו הולכים.

<יחיאל יברוב: אנשים מבקשים, אנשים בוכים, אנחנו לוקחים על עצמנו חובות מעל ומעבר ולא יכולים לעמוד בזה.

<יחיאל יברוב: אנחנו מתמודדים עם זה כל השנה.

<יחיאל יברוב: לפחות שמה שכן נותנים, שנדע מראש.

ישראל אייכלר: שתדעו מראש מה הם הקריטריונים לחלוקה?

<יחיאל יברוב: כמה מקבלים.

ישראל אייכלר: כמה הסכום?

<יחיאל יברוב: כמה מקבלים על סל.

<יחיאל יברוב: כמה משפחה יכולה לקבל.

ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול שאלה כאזרח מהצד.

ישראל אייכלר: בשביל ה-8 שקלים האלה, כדאי אל כל הבירוקרטיה?

ישראל אייכלר: או על ה-1.40 שקלים?

<יחיאל יברוב: אנחנו נאחזים בכל אגורה, בכל שקל.

ישראל אייכלר: כי אני מניח שסל עולה פי עשרה לפחות, לא?

<יחיאל יברוב: נכון.

<יחיאל יברוב: זו עוד בקשה שאנחנו מבקשים.

<יוסף גרוס: לפחות 150 שקלים, זה המינימום שצריך לתת כדי לקבל את ה-8 שקלים.

ישראל אייכלר: אז מה שווה לכם כל הדבר הזה?

<יחיאל יברוב: אלף אנחנו מאד מבקשים שהמדינה, שעוזרת להרבה, בטח ירצו לעזור גם כן לנו ולעוד עמותות.

<יחיאל יברוב: זה לא קשור, אנחנו פתוחים לכל סוגי האוכלוסייה.

ישראל אייכלר: לא, זה בכל העמותות ככה, לא רק לכם נותנים 8 שקלים.

<יחיאל יברוב: והעיקר הוא שהסל - - -

ישראל אייכלר: מה זה מסגרות הזנה שזה 1.40 שקלים?

<יחיאל יברוב: בתי תמחוי.

<יחיאל יברוב: אנחנו נותנים רק 150 שקלים והמדינה נותנת את הכמה שקלים, אבל זה גם לא הגיוני כל כך, שמשפחה עם נפש אחת ומשפחה עם 13 נפשות יקבלו את אותו סל.

ישראל אייכלר: זה לא הולך לפי סל אלא לפי משפחה?

<יחיאל יברוב: לא, לא, זה לא משנה כמה נפשות.

<יחיאל יברוב: היה צריך להיות איזה שהוא הסדר, שעד חמש נפשות מקבלים ככה, מעל חמש נפשות יקבלו יותר.

<יחיאל יברוב: הסל היה צריך להיות למשפחות גדולות בצורה אחרת.

ישראל אייכלר: זאת אומרת למשפחה גדולה זה יותר סלים, לא?

ישראל אייכלר: זה הולך לפי משפחה, לא לפי נפש.

ישראל אייכלר: צריך שזה יהיה לפי נפש.

<יחיאל יברוב: לפי נפשות או לפי - - -

סופה לנדבר: איזה סוגי אנשים מקבלים?

<יחיאל יברוב: אנשים במצוקה.

<יחיאל יברוב: יש לנו ועדה שלמה שדנה בזה והכל עם מסמכים והכל מתועד.

<יחיאל יברוב: יש לי ביקורות.

<יחיאל יברוב: אנחנו עומדים בהכל, זו עמותה מסודרת.

סופה לנדבר: איזה סוגי אנשים מקבלים?

סופה לנדבר: ניצולי שואה?

<יחיאל יברוב: ילדים חולים, הורים חולים, הורים בחוץ לארץ, אחרי לידות, כל מיני.

<יחיאל יברוב: כל אחד והמצוקה שלו.

ישראל אייכלר: יש לכם המלצות של עובדים סוציאליים למשפחות האלה שצריכות לקבל?

<יחיאל יברוב: בוודאי שכן, בוודאי.

<שלומית אבינח: לשכות הרווחה נותנות.

<יחיאל יברוב: וודאי.

<יחיאל יברוב: מה שנידרש נביא, מה שצריכים.

סופה לנדבר: אתם בעצם מקבלים את ההמלצה של לשכת הרווחה מהעירייה, כן?

<יחיאל יברוב: כן.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אז בואו נמשיך עם הרב אברהם סבג מבית חב"ד בעתלית, בבקשה, מה הפנייה שלך.

<אברהם סבג: הפנייה שלי היא שאלף אנחנו למשל יש אצלנו רשתות של יינות ביתן או כל מיני רשתות כאלה, שכל פעם אתה רואה שכל הירקות פשוט נכנסים לתוך מכולה ומשמידים את זה וכואב הלב.

<אברהם סבג: עכשיו הייתה תקופה של שמיטה ולא היה מה לתת לאנשים.

<אברהם סבג: הירקות עלו ביוקר ואתה רואה ירקות שנכנסים לתוך מכולה ופשוט זה ממש כואב, כאשר אין לך מה לתת למשפחות.

<אברהם סבג: זה מאד כואב לראות דבר כזה, שיש אנשים שחסר להם ויש אפשרות לתת להם, אבל אומרים לנו שלא.

<אברהם סבג: יש חוק ואנחנו לא מוכנים לעבור על החוק.

<אברהם סבג: שנית, כמו חברי, אני מצטרף לדברים.

<אברהם סבג: בשביל לתת למשפחה אנחנו עושים כל כך הרבה מאמצים ומה זה התקציב הזעום הזה שנותנים לכל משפחה?

<אברהם סבג: אולי הוא השתמש בלשון עדינה, אבל אנחנו מכירים את המציאות.

<אברהם סבג: מה הוא התקציב הזה בשביל אנשים?

<אברהם סבג: אז הלוואי ואנחנו נגיע לכך באמת.

<אברהם סבג: אנחנו רוצים שתהיה עזרה.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אחד האבסורדים זה שמשרד הרווחה, העובדים הסוציאליים של משרד הרווחה ושל העיריות, שולחים אנשים לעמותות האלה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת זה לא רק עניין שהעמותה תרצה לחלק למי שכבר מקבל.

ישראל אייכלר: כאילו המגזר השלישי מסבסד את המדינה ואת עובדי המדינה, שאין להם תקציב.

ישראל אייכלר: למשל עובדת סוציאלית, שיש לה רצון טוב, רוצה לעזור לאנשים, אבל אין לה תקציב.

ישראל אייכלר: אז היא פונה לעמותות שמקבלות 8 שקלים על מנה.

ישראל אייכלר: זה נשמע הזוי.

<אברהם סבג: זה מה שיוצא אצלנו, סליחה.

<אברהם סבג: זה מה שיוצא אצלנו, שמחלקת הרווחה ואנחנו עובדים כבר קרוב ל-15 שנה, וכל הזמן יש פניות, גם לתרופות.

<אברהם סבג: וכשאני שואל את מנהל מחלקת הרווחה, הגברת שוש, מה קורה, היא אומרת לי תשמע, אברהם, אין לי תקציב לדבר הזה.

ישראל אייכלר: אז במה כן עוזרים לכם?

<אברהם סבג: במה הם עוזרים?

<אברהם סבג: מה אני אגיד לך?

<אברהם סבג: במה הם עוזרים?

<אברהם סבג: בזה שהם מביאים את המשפחות שבאמת במצוקה ואנחנו מגלים שיש משפחות שהן במצוקה וזהו.

<אברהם סבג: לא יודע.

<אברהם סבג: יש פה את הלב הרחב של כל ה - - -

סופה לנדבר: אתה אמרת תרופות.

סופה לנדבר: מה זה אומר, שהעמותה גם מספקת תרופות?

<אברהם סבג: כן.

<אברהם סבג: לפעמים בין השאר הולכים לבית מרקחת וקונים.

<אברהם סבג: פשוט בן אדם מופיע עם מרשם למחלקת הרווחה ואין לה איך לשלם את זה והיא פונה אלינו.

ישראל אייכלר: ואתם הולכים לבית המרקחת, משלמים את הכסף?

<אברהם סבג: ואנחנו הולכים לבית המרקחת ומשלמים.

ישראל אייכלר: טוב, אנחנו נפנה לנאמני אם המושבות.

ישראל אייכלר: הגיעה משלחת מכובדת.

ישראל אייכלר: מי רוצה לדבר, דוד שימחי או דורון רצון?

ישראל אייכלר: דורון.

<דורון רצון: אני אדבר.

<דורון רצון: העמותה הזאת קיימת הרבה מאד שנים.

ישראל אייכלר: זה נקרא נאמני אם המושבות.

<דורון רצון: נאמני אם המושבות, שזה בפתח תקווה.

<דורון רצון: העמותה מחלקת מזון כל שבוע ובחגים בפרט, ובדרך כלל הרשימות מגיעות מהרווחה בעירייה, אבל מעבר למה שמגיע מהרווחה בעירייה, יש גם את האנשים שאו שהם מתביישים לגשת לרווחה, זאת אומרת לך משפחה שאין לה, מה תגיד לה?

<דורון רצון: אתה לא ברשימה אז לא תקבלי?

ישראל אייכלר: ויש הרבה אנשים שאין להם והם לא - - -

<דורון רצון: יש הרבה שלא פונים לרווחה ואתה חייב לתת להם.

<דורון רצון: אתה חייב.

<דורון רצון: איך אמא שלי אמרה לי – אל תבדוק.

<דורון רצון: אם הוא פנה אליך לקבל, אז אתה נותן לו.

<דורון רצון: זה לא קשור לכלום.

<דורון רצון: והכספים שיש לנו זה כספים רק של תרומות של אנשים פרטיים, מהשקל הראשון ועד השקל האחרון.

<דורון רצון: אולי יש 16,000 שקלים שמגיעים מהעירייה, שזה כלום.

<דורון רצון: זה לא מספיק לשום דבר.

<דורון רצון: עכשיו, בתוך כל הקומפלקס הזה, יש לנו רשימות של אנשים, כמעט של 99% מהאנשים עם תעודות הזהות שלהם והכל.

<דורון רצון: אז נכון, יש טעויות, אנחנו רק בני אדם.

<דורון רצון: טעות של באפס של תעודת הזהות או משהו כזה.

<דורון רצון: אני כבר לא מדבר על כך שמשפחה אחת יכולה להיות עם שמונה נפשות או שלוש נפשות ואני יכול לתת להם את אותו סל.

<דורון רצון: אם יש, אז אתה נותן להם קצת יותר, אבל זה לא אותו דבר.

<דורון רצון: אתה לא יכול להתייחס למשפחה של שלוש נפשות ושמונה נפשות כאותו דבר, אבל אין לך ברירה.

ישראל אייכלר: הייתה לכם בעיה בירוקרטית בסיוע הזה?

<דורון רצון: כן.

<דורון רצון: זה בדיוק העניין.

ישראל אייכלר: אנחנו מתמקדים כוועדה לפניות הציבור, שרוב הבעיות הן לא בעיות של רצון טוב.

ישראל אייכלר: רוב הבעיות הן בעיות של בירוקרטיה.

ישראל אייכלר: בו תמקד אותנו איפה צריך לתקן.

<דורון רצון: אני אגיד לך.

<דורון רצון: הבעיה היא שכדי להכין את הרשימות, להביא את מה שמשרד הרווחה רוצה, אתה צריך להיות בוגר האוניברסיטה, תואר שלישי.

<דורון רצון: ואתה יושב ימים ולילות כדי למלא את הטפסים האלה ואסור לך לטעות בפסיק.

<דורון רצון: זאת אומרת אם אתה עושה מבחן באוניברסיטה ואתה קיבלת 90 ולא 100, אבל אתה קיבלת 90.

<דורון רצון: פה לא קיבלת 90, אתה מקבל אפס.

<דורון רצון: זה אפס – מאה.

<דורון רצון: זאת אומרת אתה רק בן אדם.

<דורון רצון: זה לא מומחיות שלנו כל יום למלא את הניירות האלה.

<אליהו ערוסי: זה מתנדבים, אל תשכח.

<דורון רצון: כולנו מתנדבים.

<דורון רצון: זה מאה אחוז מתנדבים.

<דורון רצון: זאת אומרת אין לנו אפילו אדם אחד שמקבל משכורת של שקל.

<דורון רצון: שקל אין משכורת אצלנו.

<דורון רצון: זה תנאי לעמותה הזאת.

<דורון רצון: והמערכת מקשיחה ומקשה.

<דורון רצון: כאילו היא אומרת לך אני אייצר לך את השמות, כדי שאולי לא ניתן לך.

<דורון רצון: במקום שהיא תגיד למה אני כן ניתן לך, היא אומרת לך למה היא לא.

<דורון רצון: החשיבה שלה היא לא, היא לא חשיבה של כן.

<דורון רצון: תגיד אוקיי, כן, טעית פה, תקן לי פה, תקבל, אבל החשיבה היא חשיבה שלילית ולא חשיבה חיובית וזה מה שאני רוצה שישנו את זה.

<דורון רצון: על כמות הכסף, אתה כבר דיברת, שזה נראה מצחיק, אבל כל שקל הוא חשוב בנושא הזה.

ישראל אייכלר: אני ציינתי את כמות הכסף כדי להמחיש את העניין הבירוקראטי, את המשקל הבירוקראטי מול משקל התמיכה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת אם משקל התמיכה היה גדול, אז הבירוקרטיה צריכה להיות, כי הרי אנחנו לא רוצים שיגיע כסף ציבורי לאנשים שלא זקוקים לזה.

ישראל אייכלר: אז עושים בירוקרטיה כדי לבקר ולפקח.

ישראל אייכלר: אבל אם הבירוקרטיה היא 90% והתמיכה היא 10%, אז זה ממש כבר-.

ישראל אייכלר: אם אני הייתי מנהל עמותה כזאת, הייתי מוותר על כל העניין.

<אליהו ערוסי: זה מה שעשינו שנים.

<אליהו ערוסי: דרך אגב, זו פעם ראשונה שהגשנו.

ישראל אייכלר: אולי זאת הכוונה של ה - - -

<אליהו ערוסי: בדיוק מהסיבה הזאת, שכל המאמץ לא שווה את מה שאמרת בדיוק עכשיו, את מחיר הסל לבן אדם.

ישראל אייכלר: טוב, אנחנו נפנה לעמותת אהבת חסד של הרב יוסף ויטמן, בבקשה.

<יוסף ויטמן: דבר ראשון אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה.

<יוסף ויטמן: ערב פסח פנינו ליושב ראש הוועדה, 8 שקלים למשפחה, אנחנו צריכים לחלק 150 שקלים, אנחנו מחלקים הרבה יותר ובעקבות הפנייה גם כן התקציב הוגדל וגם באותו מקום להודות לגברת יוכבד אילוז, מנהלת המחלקה עם הצוות שלה, שעושים עבודת קודש מאד מאד מאד יפה, באמת עם רצון לעזור לנזקקים, שהם בסופו של דבר אלה שמקבלים את זה.

<יוסף ויטמן: למרות כל הקריטריונים וכל הקשיים, הם בעד לעזור לציבור ועל זה תודתנו, שזו תודה של כל הנזקקים וכל הנתמכים לכך.

<יוסף ויטמן: באמת לחגי תשרי אושר סכום מאד מאד יפה, של 60 שקלים למשפחה, שזה דבר היסטורי, אפשר להגיד, ואני חושב שכולם יודו לכם על זה, אבל בירוקרטיה היא בירוקרטיה ויש דברים שאנחנו נתקעים איתם, ובשביל זה אנחנו פה כדי לנסות לפתור אותם.

<יוסף ויטמן: אם כדוגמא, הנושא שהועלה של השמות, צריכים להגיש קובץ של שמות של כל אלה שקיבלו תמיכה.

<יוסף ויטמן: עכשיו צריך להבין שמדובר באנשים נזקקים.

<יוסף ויטמן: להביא מהם תעודת זהות זה סיפור.

<קריאה: אין טלפונים.

<יוסף ויטמן: טלפונים, מיילים שלא לדבר.

<יוסף ויטמן: זה פשוט מרדף.

ישראל אייכלר: אולי הם גם מתביישים לתת את השם שלהם, אבל אין ברירה.

<יוסף ויטמן: אבל אנחנו עושים את זה כתנאי.

<יוסף ויטמן: אם אתם רוצים לקבל, זה התנאי שהמשרד דורש והמשרד גם מבטיח שזה קובץ מוצפן.

<יוסף ויטמן: זאת אומרת הוא לא מועבר הלאה, אז אף אחד לא יידע מי קיבל.

ישראל אייכלר: מצוין.

<יוסף ויטמן: וגם היחס של המשרד בזה שחלק יהיה בתווי קנייה ולא בסלי מזון, כדי לתת לאנשים את המקום של הכבוד וזה מאד מאד יפה, היחס האוהד הזה, אבל יש לנו בעיה בירוקרטית, שאם יש שם שלא מתאימה בו איזה אות, או איזה מספר לא התאים, אנחנו רוצים אפילו לנסות לתקן, לתקן בשביל הפעם הבאה, לא בשביל הפעם הזאת, לא.

<יוסף ויטמן: אי אפשר לדעת מי נפסל.

<יוסף ויטמן: הוראה של היועץ המשפטי.

<יוסף ויטמן: הגשנו קובץ של שמות - - -

ישראל אייכלר: למה אי אפשר לדעת?

ישראל אייכלר: מה הרעיון?

<יוסף ויטמן: המשרד לא מאשר.

ישראל אייכלר: למה?

<יוסף ויטמן: היועץ המשפטי.

ישראל אייכלר: מה טוען היועץ המשפטי?

ישראל אייכלר: אולי נשאל אותם.

<שלומית אבינח: יוכי תענה על זה.

ישראל אייכלר: בסדר, הלאה.

<יוסף ויטמן: 1,400 שמות נפסלו.

<יוסף ויטמן: זאת אומרת 1,400 משפחות.

<יוסף ויטמן: 1,400 משפחות, אם נעשה 60 שקלים למשפחה, זה סכום מאד מאד משמעותי עבורנו.

<יוסף ויטמן: וזה דבר שאני חושב שעם רצון טוב אפשר לפתור אותו.

ישראל אייכלר: מה עוד?

<יוסף ויטמן: זו נקודה אחת.

<יוסף ויטמן: נקודות אחרות שגם כן עלו פה - - -

סופה לנדבר: נפסלו על סמך מה?

<שלומית אבינח: תעודות זהות.

<יוסף ויטמן: שזה לא תאם את מרשם האוכלוסין.

ישראל אייכלר: בדרך כלל כתובות, הם אוהבים כתובות.

<יוסף ויטמן: אפילו שם.

<יוסף ויטמן: יש אנשים שבגלל שם.

<יוסף ויטמן: יש תעודות זהות רק עם שם אחד.

ישראל אייכלר: זאת אומרת אם בתעודת הזהות שלי כתוב ישראל יצחק וקוראים לי ישראל ואתם רשמתם ישראל, אז זה נפסל?

<יוסף ויטמן: כן, אם אנחנו רשמנו רק יצחק, אז כן.

<אליהו ערוסי: ואם חסרה לך ספרת ביקורת.

<יוסף גרוס: אבל החד ערכי זה רק תעודת הזהות.

<אליהו ערוסי: וספרת ביקורת בהתחלה או בסוף.

סופה לנדבר: אז תצלמו.

<יוסף ויטמן: נכון, אבל אם מישהו התחתן בחצי השנה האחרונה, החליף שם משפחה, אז זה גם כן נפסל.

<יוסף ויטמן: יש כל מיני כאלה דברים.

<יוסף גרוס: זה לא קח צלם.

<יוסף גרוס: אני רוצה שתביני איפה מעמידים אותנו.

סופה לנדבר: אני הייתי יושבת ראש עמותה לא דומה.

<דורון רצון: זה מה שאנחנו עושים אצלנו עכשיו, מבקשים צילום תעודת זהות.

<דורון רצון: זה מה שאנחנו משתדלים לעשות כדי לעמוד בזה.

<דורון רצון: אנחנו משתכללים.

<יוסף ויטמן: הצוות של יוכי אילוז ניסו לעזור לנו.

<יוסף ויטמן: הושיבו שם מתכנתת, שאני יודע שהיא עבדה על זה מאד קשה כדי למצוא התאמות.

<יוסף ויטמן: אם למשל מישהו יכתוב כהן עם כוהן, אז הם כן יבינו והם כן יצליחו, אבל יש דברים שבסופו של דבר לא הגיעו לפתרון.

ישראל אייכלר: אנחנו שמענו ממשרד הרווחה שבשנה הבאה, בעזרת השם, יהיה רק שם משפחה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת אם קוראים לי ישראל יצחק ויהיה כתוב ישראל, אז לא - - -

<יוסף ויטמן: זה יקל בצורה מסוימת, אבל עדיין אנחנו רוצים לדעת.

ישראל אייכלר: אגב, אני שמעתי והייתה פנייה.

ישראל אייכלר: שלום לחבר הכנסת קורן.

ישראל אייכלר: יש פה כיסא של אליהו שמחכה לך.

נורית קורן: כסא של אליהו?

נורית קורן: אז אני אלך להביא את בעלי מהבית.

ישראל אייכלר: שמעתי שעל התלושים שנותנים לקנות בצרכניות, דורשים קבלות.

ישראל אייכלר: למשל אם מישהו קנה חומרי ניקוי ולא מזון, לא מאשרים את זה.

ישראל אייכלר: זה יכול להיות?

<יוסף גרוס: כן, בהחלט.

<יוסף גרוס: מבקשים שזה יהיה למזון בלבד וגם אם אתה קונה, סיפר לי מישהו, מנהל עמותה התקשר אלי ביום חמישי.

<יוסף גרוס: הוא קנה ברשת ויקטורי, זו רשת מזון.

<יוסף גרוס: לא רצו לאשר לו את זה.

<יוסף גרוס: אמרו איך אתה יכול להוכיח שהם לא קנו כלים חד פעמיים או אבקת כביסה.

<יוסף גרוס: עם ה-150 שקלים שהוא מקבל לפסח מה הוא יקנה?

<יוסף גרוס: פחמים ליום העצמאות?

<יוסף גרוס: מה הוא יכול לקנות עם 150 שקלים שהוא מקבל לפסח?

ישראל אייכלר: אז לא מאשרים?

<יוסף ויטמן: ברשת מזון, לא ברשת ביגוד, ברשת מזון.

ישראל אייכלר: אז לא מאשרים.

ישראל אייכלר: שוב, יש פה עניין בירוקראטי, כי בעיקרון אנחנו לא רוצים שאנשים יקנו יין וישתכרו במקום לתת לילדים מזון, אז אנחנו רוצים שיהיה מזון, אבל אם כלים חד פעמיים לא נכללים או לא מכירים בזה, זה נראה לי אבסורד.

<יוסף ויטמן: או טיטולים.

<יוסף ויטמן: דברים ממש בסיסיים.

<יוסף ויטמן: לא מדברים פה על מוצרי מותרות.

<יוסף ויטמן: היה בעבר איזה שהוא פתרון של צד מורחב, אבל זה מצריך את העמותה להוכיח לכל משפחה במקום 150 להביא 200.

<יוסף ויטמן: אז זה עוד פעם נופל נטל על העמותה, שזה גם דבר לא פשוט.

ישראל אייכלר: הכל בשביל ה-8.30 שקלים?

<יוסף ויטמן: כן.

<יוסף ויטמן: אבל אמרנו כבר שלחגים היו 60 שקלים ואנחנו מבקשים שגם לחגים הבאים תדאגו שזה יישאר לפחות בסכום הזה.

ישראל אייכלר: רגע, קמחא דפסחא זה כבר היה 60?

<יוסף ויטמן: לחגי תשרי.

<יוסף ויטמן: זה נקרא חג נוסף.

ישראל אייכלר: הייתה תוספת?

<יוסף ויטמן: יש תקציב לקמחא דפסחא, יש תקציב לחג נוסף ויש תקציב לסל מזון.

ישראל אייכלר: אנחנו נשמע אותם בענייןל.

<יוסף ויטמן: מה שאנחנו מבקשים, עליתם ל-60 שקלים, תשאירו את זה ב-60 שקלים.

<יוסף ויטמן: שלא יגיע עוד פעם פסח ויגידו 8 שקלים.

<יוסף ויטמן: ב-8 שקלים גם חבילת מצות אי אפשר לקנות, את הדברים הכי הכי בסיסיים.

<קריאה: או לבקש שיעלו גם.

<יוסף ויטמן: או תעשו משהו קבוע, שנדע למה אנחנו הולכים ולפי זה נדע גם איך לחלק.

<יוסף ויטמן: מגיע ערב פסח ואנחנו לא יודעים כמה מאושר, ויש לנו תקציב מתרומות.

<יוסף ויטמן: מה עם השאר שמגיע מהממשלה?

ישראל אייכלר: אתם לא יודעים מראש כמה אושר?

<יוסף ויטמן: יודעים כמה סלים, אבל לא יודעים כמה כסף לסל.

<יוסף ויטמן: זאת אומרת אם נדע, נגיד נשארו לנו 8,000 משפחות, אבל כמה זה לסל?

<יוסף ויטמן: קשה אם אנחנו לא יודעים.

<שלומית אבינח: אתם לא יודעים את עלות הסל.

<יוסף ויטמן: עלות הסל – דורשים מאיתנו לחלק 150 שקלים למשפחה.

<יוסף ויטמן: אבל אני צריך להביא את ה-150 שקלים האלה מתרומות.

<שלומית אבינח: אתה לא יודע כמה תקבל, כי התשלום הוא בדיעבד.

<יוסף גרוס: בדיעבד.

<יוסף גרוס: עד היום רוב העמותות לא קיבלו את הכסף מפסח.

סופה לנדבר: אולי לא היה תקציב, נו.

<יוסף ויטמן: בסדר, זה כסף שיגיע, אנחנו מבינים, אבל אנחנו רוצים לפני החג לדעת כמה יאושר, כמה אנחנו נקבל.

ישראל אייכלר: בגלל שלא היה תקציב, אז כל העמותות לא קיבלו מפסח עד היום?

<יוסף גרוס: זה לא קשור לתקציב.

<יוסף גרוס: זה גם בשנים עברו.

<יוכבד אילוז: לא, לא, תוך חודש הם מקבלים את ההקצבה.

<יוכבד אילוז: למי שמגיש בזמן אנחנו מעבירים את זה לרואה החשבון של החשב הכללי לבדיקה וזה מגיע אלי ויוצא לתשלום.

ישראל אייכלר: תוך חודש?

<יוכבד אילוז: בוודאי.

ישראל אייכלר: זה היה גם בשנת 2015?

<יוכבד אילוז: בוודאי.

<יוכבד אילוז: כל מי שדיווח בזמן, קיבל את הכסף.

<יוכבד אילוז: יש לי נתונים מדויקים במשרד.

ישראל אייכלר: אז אנחנו נשמע אותך מיד.

ישראל אייכלר: אתה סיימת?

<יוסף ויטמן: כן, אבל אני גם אתייחס לזה שבאמת הצוות שלה עושים עבודה נהדרת.

<יוסף ויטמן: תוך חודש, כמו שהיא אומרת, הדברים מתוקתקים.

<יוסף ויטמן: אבל אנחנו רוצים לדעת מראש כמה יגיע לנו לפני החג, ולא בדיעבד.

ישראל אייכלר: יש פה את עמותת צאצאי הט"ז.

<יוסף גרוס: סליחה, אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד, ברשותכם.

<יוסף גרוס: קודם כל גובה התקציב, שזה 8 שקלים לסל, הפער, הרי 150 שקלים זה הרבה הרבה יותר.

<יוסף גרוס: ולמה עסק או עוסק מורשה שקונה מוצרים לעסק מזדכה על המע"מ והעמותה שקונה מוצרי מזון לחלק לנזקקים, לנזקקים של המדינה, שהמדינה הייתה צריכה לתמוך בהם, המע"מ על ה-150 שקלים הוא 30 שקלים ועל זה מקבלים 8 שקלים.

ישראל אייכלר: אז תשאלו את מנהל החשבונות או רואה החשבון.

ישראל אייכלר: אולי כדאי להקים חברה ללא כוונת רווח.

<יוסף גרוס: זה לא עובד.

<יוסף גרוס: חברה לא יכולה לקזז מע"מ.

<יוסף גרוס: זה כמו עמותה.

ישראל אייכלר: חברה לא יכולה לקזז מע"מ?

<יוסף ויטמן: חברה ללא מטרות רווח, זה מלכ"ר.

ישראל אייכלר: אה, מלכ"ר לא יכולים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת המע"מ שהעמותה משלמת לעומת חברה, זה כבר יותר מכל התמיכה.

<יוסף ויטמן: מה שאומר אל תתנו ואל תיקחו.

<יוסף ויטמן: כאילו אל תיקחו מע"מ וגם תתנו.

ישראל אייכלר: יש אפשרות כזאת לחשוב על זה שכמו שחברה מזדכה על מע"מ, גם עמותה תוכל להזדכות על מע"מ?

סופה לנדבר: במקרה הספציפי אנחנו נוכל לחוקק את זה.

נורית קורן: האמת היא שזה אולי קצת הפסד שהם לא יכולים להזדכות על זה.

ישראל אייכלר: זה סכום עצום.

נורית קורן: כן.

ישראל אייכלר: יכול להיות שהמדינה הייתה מרוויחה את כל הסיוע - - -

סופה לנדבר: אפשר לעשות את זה בחקיקה.

סופה לנדבר: עמותה לא יכולה.

נורית קורן: רגע, עמותה לא יכולה, אבל חברה לתועלת הציבור כן יכולה, ואז הם חברה.

סופה לנדבר: אבל הם לא יכולים להפוך.

ישראל אייכלר: אנחנו ניתן לצאצאי ט"ז.

ישראל אייכלר: משה יעקב ויזל, בבקשה.

<משה יעקב ויזל: יש לנו ברשימת המשפחות שלנו 7,130 משפחות.

<משה יעקב ויזל: בכל יום חמישי ופעם בחודשיים יש סל יותר מורחב.

<משה יעקב ויזל: ביום חמישי הסל פחות או יותר.

<משה יעקב ויזל: באופן עקרוני, הכל תלוי במה שכר שמענו פה.

<משה יעקב ויזל: אין לי מה להוסיף, אבל אני אחזור על זה עוד הפעם.

ישראל אייכלר: חבל לחזור.

ישראל אייכלר: אם הבעיות תיפתרנה, מה שהם העלו וזה יעזור לך, אז היה כדאי שתבוא.

ישראל אייכלר: אם יש למישהו להוסיף.

<משה יעקב ויזל: יש לי להוסיף דבר אחד.

<משה יעקב ויזל: להרחיב את האפשרויות בנושא של הקריטריונים של ה-8.30 שקלים והוא ביקש שיהיו 60 שקלים ואנחנו כבר רוצים את זה.

<משה יעקב ויזל: וגם שזה לא יהיה רק רשת ויקטורי, שזה לא טוב, שזה יהיה לעוד סוגי דברים, שלא יהיה רק - - -

ישראל אייכלר: לא רק מזון, גם צורכי בית.

<משה יעקב ויזל: יש צורכי בית, טיטולים למשל זה אותו דבר כמו אוכל.

<משה יעקב ויזל: יש אברך צעיר שמקבל בכולל 1,800 שקלים והטיטולים שלו עולים פי שניים ממה שהוא מקבל.

ישראל אייכלר: חברת הכנסת נורית קורן צריכה לצאת, אז אנחנו ניתן לה את זכות הדיבור.

נורית קורן: אז קודם כל זה באמת מבורך שאתה עושה דיון כזה.

נורית קורן: לצערי הרב, רק חבל שהשולחן לא יותר גדול ולא באו לפה יותר עמותות, כי הדברים האלה חשובים וכל זמן שבאמת אין יותר תמיכה ונכנסות כל מיני עמותות.

נורית קורן: מה שאני הייתי רוצה בפורום הזה לבקש, שיש לשים לב לקנות אוכל בריא.

נורית קורן: אני עובדת על זה שגם לחם מקמח מלא יהיה יותר זול, כי אני חושבת שזה מה שצריך לתת לאנשים.

נורית קורן: צריך לתת אוכל בריא במיוחד במגזר החרדי, ששם צריך לקבל את כל אבות המזון ובאמת לקנות דברים שהם חשובים, כמו למשל קטניות, שזה לא עולה הרבה כסף וזה מאד משביע, זה מאד בריא.

ישראל אייכלר: בעיקר לפסח.

נורית קורן: לפסח יש בעיה, אבל אני אומרת שיש פה עמותות שנותנות כל יום חמישי.

ישראל אייכלר: קטניות יותר בריאות מפחמימות?

נורית קורן: ברור.

ישראל אייכלר: לי זה לא כל כך ברור.

ישראל אייכלר: אני שומע עכשיו.

נורית קורן: תשמע, על זה כבר נעשה שיחה.

נורית קורן: אני לא אקח את הזמן שלך.

ישראל אייכלר: נדבר על קטניות.

נורית קורן: אבל צריך יותר לדאוג שאנשים יקבלו פירות וירקות - אנשים, ילדים וגם אימהות.

נורית קורן: אני אומרת לכם, אני נכנסתי לסיפור הזה כשהבנתי שכמה שאישה עד גיל 30 לא מקבלת את כל מרכיבי המזון החיוניים, שזה מורכב מפירות, ירקות, קטניות ודגים.

נורית קורן: עוף ובשר זה כבר לא כל כך, יותר חשוב הדברים האלה, ובזמן שהיא נמצאת בהיריון, שזה גם לתינוק וגם בשבילה.

נורית קורן: אחר כך בגיל הרבה יותר מאוחר היא תהיה חולה אם היא לא מקבלת את הדברים הבסיסיים האלה.

נורית קורן: לכן עמותות צריכות לקחת בחשבון גם את הדברים האלה.

נורית קורן: אמנם אני קצת סוטה מהנושא הזה של מה צריך לתת, אבל במשרד הרווחה יש את תזונה בת קיימא.

נורית קורן: גם כשנותנים כסף לעמותות, צריך לקחת את זה בחשבון וצריך להגדיל להם טיפה את הסל.

נורית קורן: ואם צריך בחקיקה, את הנושא של המע"מ, כי זה באמת נושא חשוב.

ישראל אייכלר: זה יכול להיות דבר מאד חכם.

נורית קורן: זה חשוב ואולי שלושתנו נחשוב על זה ואני מוכנה.

ישראל אייכלר: כבר יש לנו תקדים, שהאוצר לא ישמע, שאם את מחירי המים והתחבורה הציבורית הורדנו בערך כמו המע"מ, אז אפשר לפחות לעשות את הדבר הזה, שבעמותות כאלה, שהן מוכרות ומחלקות, שיהיה להן לפחות כמו חברה כלכלית, שיכולה להתקזז עם המע"מ.

נורית קורן: נכון, כי זה הרבה כסף.

נורית קורן: זה הרבה מאד כסף.

ישראל אייכלר: כן.

נורית קורן: ואני חושבת שזה יהיה מאד מבורך.

נורית קורן: אז לפחות מהפגישה הזאת יצא איזה שהוא מסר ואני רוצה שוב לברך את העמותה, שהם עושים באמת עבודה.

נורית קורן: אותם אני מכירה.

ישראל אייכלר: את מכירה אותם?

נורית קורן: כן.

נורית קורן: אני מתנצלת, אתכם אני לא מכירה.

ישראל אייכלר: אנחנו הזמנו את אלה שפנו.

נורית קורן: כן, זה מאד חשוב באמת.

נורית קורן: משרד הרווחה צריך - - -

ישראל אייכלר: יכול להיות שהעמותות הגדולות יותר, העשירות יותר, לא מתעסקות עם 8.3 שקלים.

<אברהם סבג: אני יכול להגיד לך שהרבה פעמים ראיתי את הבירוקרטיה ולא - - -

ישראל אייכלר: ולא הגשת.

<אברהם סבג: אי אפשר להחזיק ראש בשביל הדבר הזה.

<יוסף גרוס: חצי יום כל השנה צריך להתעסק רק עם זה.

ישראל אייכלר: כל יום?

<יוסף גרוס: כל יום לתקן ולשלוח ולבדוק כל חשבונית.

<יוסף גרוס: רוצים פירוט, מה קנו.

<יוסף גרוס: כשאני קונה מסיטונאות של ירקות, מה אפשר לקנות בסיטונאות של ירקות?

<יוסף גרוס: פירות וירקות.

<יוסף גרוס: מבקשים ממני פירוט ועוד פעם ותעודות משלוח.

ישראל אייכלר: מה הפירוט, אם זה מלפפונים או עגבניות?

<יוסף גרוס: בדיוק, בדיוק.

<יוסף גרוס: ואם לא, מבטלים לי את החשבונית.

<יוסף גרוס: חשבונית של 50,000 שקלים שאין פירוט, לך תביא את תעודות המשלוח על סחורה שסיפקו לך לפני חצי שנה.

<יוסף גרוס: רק להשיג את הדברים האלה, כל יום חצי יום.

נורית קורן: אז אני רוצה בזה, שאם אנחנו נסדר את המע"מ, אתם תצטרכו להגיש דו"חות, אתם תהיו יותר מסודרים, ואני חושבת שיהיה לכם יותר קל.

נורית קורן: ואולי הבירוקרטיה תהיה גם יותר קלה, ברגע שהם יהיו מסודרים.

<דורון רצון: מה שאמר משרד האוצר, זה בערך ייקח איזה 3-4 שנים, זה בסדר, אבל בקיזוז, כשתקבלי את ההחזר של המע"מ של הקיזוז, זה ייקח עוד הרבה זמן.

ישראל אייכלר: אתה יודע, אם חברות מלכ"ר יוכלו לקזז כמו חברות כלכליות, זו תהיה מהפיכה בעולם הרווחה.

<דורון רצון: יורידו אותך לרזולוציות.

ישראל אייכלר: אם חיים כץ ירצה, הוא יעביר את זה.

נורית קורן: לא רק זה, אני גם חושבת שצריך להגדיל את הסל לפחות לפסח.

נורית קורן: המוצרים כל כך יקרים, זה לא ראש השנה.

נורית קורן: צריך להגדיל את הסל, כדי שבאמת יוכלו לחגוג את פסח כמו שצריך.

ישראל אייכלר: תודה רבה, חברת הכנסת קורן.

<אברהם סבג: עוד משהו קטן.

<אברהם סבג: סליחה, במה אנחנו עוסקים?

<אברהם סבג: רובנו עוסקים פה בעבודת התנדבות ובסך הכל צריך שיהיה אמון, כי אם אנחנו באים לעזור לאנשים, אז בטח ובטח שהממשלה, שזה גוף גדול, שיש לו את האזרחים שלו, צריך פשוט לרתום את עצמנו גם אלינו, לעזור לנו ולא פשוט שנהיה מסובכים בכל הבירוקרטיות.

ישראל אייכלר: בהחלט.

<יוסף ויטמן: אני רציתי להוסיף משהו.

<יוסף ויטמן: התקציב של קמחא דפסחא וסלי מזון מותנה דווקא לעמותות מזון.

<יוסף ויטמן: זאת אומרת אם יש עמותה שהיא מפעילה גם מוסד חינוכי והיא גם מחלקת חצי מיליון שקלים קמחא דפסחא, היא לא תקבל תמיכה על קמחא דפסחא.

<יוסף ויטמן: למה?

<יוסף ויטמן: כי צריך לפחות 50% או אחוז מסוים מתוך הפעילות של העמותה, שתהיה גם לזה.

ישראל אייכלר: אני מציע לך שבשישה מיליון שקלים שהמדינה נותנת לקמחא דפסחא, אם אתה תוסיף מוסדות חינוך שמחלקים, לא יישארו לך לא רק 8 שקלים, אלא 0.80 אגורות לכל מנה.

ישראל אייכלר: אז עדיף - - -

<יוסף ויטמן: אז צריך להוסיף עוד תקציב.

ישראל אייכלר: אז זה משהו אחר.

ישראל אייכלר: הוספת תקציב זו ועדה אחרת.

ישראל אייכלר: העניין של הבירוקרטיה זו העבודה שלנו.

ישראל אייכלר: אני רוצה לבקש מהגברת יוכבד אילוז, מנהלת מחלקת עיזבונות, קודם כל שאלה ראשונה.

ישראל אייכלר: למה זה מחלקת עיזבונות?

ישראל אייכלר: למה לא מחלקת רווחה?

<יוסף גרוס: כי גם 8 השקלים האלה מגיעים רק מהעיזבונות ולא מהמדינה.

ישראל אייכלר: זה לא בתקציב של משרד הרווחה?

<יוכבד אילוז: אני בעצם אחראית על נושא עיזבונות המדינה, שזה כל העמותות שפועלות עם כל אוכלוסיית המשרד, כאשר ועדת העיזבונות אפשרה למשרד לחלק את הפעילות של קמחא דפסחא, סלי מזון ומסגרות הזנה, באמצעותנו, מאחר שלה אין את הבקרה וכו'.

<יוכבד אילוז: אז הנושא של ביטחון תזונתי גם עבר אלינו וזה בתחום אחריותנו.

ישראל אייכלר: אז מה זה קשור לעיזבונות?

ישראל אייכלר: רק כמה עיזבונות שיש?

ישראל אייכלר: זאת אומרת משרד הרווחה בתקציבו, את הביטחון התזונתי הוא לא מתקצב מעצמו?

<יוכבד אילוז: הוא מתקצב מעצמו ויש לי גם תוספת של עד 4 מיליון שקלים בשנה מוועדת העיזבונות.

ישראל אייכלר: זאת אומרת ועדת העיזבונות זה רק סיוע?

ישראל אייכלר: כמה התקציב של המשרד?

ישראל אייכלר: 4 מיליון שקלים זה עיזבונות.

<יוכבד אילוז: עד ארבעה מיליון שקלים הם מאשרים לנו לשנה לשלושה פרויקטים, שליש לכל פרויקט, לנושא קמחא דפסחא, סלי מזון ומסגרות הזנה.

<יוכבד אילוז: המשרד משלים בכל שנה, תלוי לפי השר.

<יוכבד אילוז: השנה היו 41 מיליון שקלים, ככלי, עם עיזבונות המדינה.

<יוכבד אילוז: עיזבונות המדינה נתנו כמיליון שקלים והשר חיים כץ הביא תוספת מאד מכובדת, עם הכניסה שלו.

<יוכבד אילוז: אז אולי אני אתחיל להתייחס - - -

ישראל אייכלר: כן, אני רציתי לפשוט לסדר את העניין הזה של העיזבונות, כי לא חשבתי שזה מן הראוי שמשרד הרווחה יהיה תלוי רק בעיזבונות.

ישראל אייכלר: אבל אם את אומרת שהוסיפו עוד 41 מיליון שקלים, או 36 מיליון משל עצמו, זה כבר אחרת לגמרי.

ישראל אייכלר: בבקשה.

<יוכבד אילוז: אוקיי.

סופה לנדבר: כמה כסף בדרך כלל חסר?

<יוכבד אילוז: לנושא של מזון?

סופה לנדבר: של מזון.

<יוכבד אילוז: אנחנו מעריכים שאם יהיו לפחות בין 15 מיליון ל-20 מיליון שקלים לכל פרויקט, אנחנו נעמוד בצורה מכובדת כלפי העמותות להשתתפות שלנו בסל, אם כי אני לא יודעת מראש מי יגיש.

<יוכבד אילוז: אנחנו הרי לוקחים את סך התקציב חלקי כמות הסלים המאושרת שלנו, של כלל העמותות, וכך בונים תעריף לסל.

<יוכבד אילוז: אז הסל משתנה גם בהתאם לכמות הבקשות שמוגשת בכל שנה והחלוקה היא שוויונית.

<יוכבד אילוז: אז זה עובד בצורה הזאת, וכמובן שהתשלום כפוף לדיווח.

סופה לנדבר: ומשנה לשנה אתם רואים שמספר האנשים שזקוקים לעמותות האלה עולה?

<יוכבד אילוז: עולה, כן.

<יוכבד אילוז: בהחלט עולה.

<יוכבד אילוז: ישנה עלייה.

ישראל אייכלר: והתקציב יורד בהתאם?

<יוכבד אילוז: זה בנושא של ביטחון תזונתי.

ישראל אייכלר: למה?

<יוכבד אילוז: ההשתתפות שלנו בסל יורדת.

<יוכבד אילוז: אולי אני אתחיל בזה שאם אנחנו מדברים על שנת 2015, אנחנו היינו כמעט חצי שנה ללא שר.

<יוכבד אילוז: אתם זוכרים שהשר כהן פרש ואז התקציב שעמד לרשות המשרד זה מה שהיה.

<יוכבד אילוז: כשהשר חיים כץ נכנס, אנחנו היינו אחרי ועדת תמיכות של קמחא דפסחא ומסגרות הזנה, והוא מיד דאג לתוספת של ה-30 מיליון, שחולקה – 15 מיליון לחג נוסף – זה חגי תשרי, ו-15 מיליון לנושא של סלי מזון.

<יוכבד אילוז: בנושא של הזנה עוד לא פרצנו דרך.

<יוכבד אילוז: אני כבר עובדת במשרד למעלה מ-30 שנה, ובתקופת אורלב, כשהוא היה שר, היה לי סעיף שנקרא בתי האכלה.

<יוכבד אילוז: כשהוא עזב הסעיף הזה בוטל על ידי האוצר, או אני לא יודעת מה.

ישראל אייכלר: כשזה בעצם בתי התמחוי.

<יוכבד אילוז: שזה בתי התמחוי.

<יוכבד אילוז: היה לי 3 מיליון שקלים, שזה היה סכום יותר מכובד שהצטרף לסכום שהשופטת, ברשות ועדת העיזבונות מתקצבת אותנו והיינו יכולים לסייע לנושא של בתי התמחוי.

<יוכבד אילוז: צריכה להיות ישיבה עם המנכ"ל ועם אגף התקציבים שלנו בשבוע הקרוב, על תקציב 2016.

<יוכבד אילוז: אנחנו עדיין לא סגורים עליו.

<יוכבד אילוז: העמותות הגישו את הבקשות דרך המרכבה.

<יוכבד אילוז: משרד הרווחה עבר לתוכנת המרכבה ועשינו כנסים בהשתתפות של הרבה עמותות כדי ללמוד את הנושא.

<יוכבד אילוז: היו מספר כנסים במספר אזורים, וכל מי שרצה הגיע, השתתף וקיבל הנחיות.

<יוכבד אילוז: וגם היום, מי שרוצה להיכנס לנושא, זה דברים שכבר לא תלויים בנו, זה נהלים של איך למלא טפסים.

<יוכבד אילוז: הדרישות הן של החשכ"ל, של כל הפרוצדורה.

<יוכבד אילוז: אין לנו שליטה.

<יוכבד אילוז: אנחנו משתדלים שכל עמותה שפונה ואנחנו יכולים לסייע, אנחנו מזמינים אותה, יושבים איתה, מסייעים במה שאפשר וגם מסתייעים ברכזת ועדת התמיכות.

<יוכבד אילוז: זה הקטע של הפרוצדורה של להגיש.

<יוכבד אילוז: בעניין מבחני התמיכה.

<יוכבד אילוז: אנחנו כפופים למבחני תמיכה של משרד המשפטים, כאשר בקמחא דפסחא אנחנו השתדלנו עם השנים להקל, שזה אומר למשל עמותה שהיא מתעסקת עם נושא של חינוך וגם מתעסקת בנושא של חלוקת מזון, אם היא חילקה בשנה קודמת לפחות 2,000 סלים, אנחנו מקבלים אותה כעמותה שעוברת מבחן תמיכה.

<יוכבד אילוז: אני לא בודקת לה את המאזנים, יש לי את הנתונים שלה כבר אצלי במערכת, אם היא ותיקה.

<יוכבד אילוז: אם היא לא ותיקה והיא חדשה, היא מוכיחה לי שהייתה לה הוצאה מאזן של כך וכך סכום שיצא בפועל במאזן המבוקר, חלקי המקבלים, ואני מעריכה שהיה להם את ה-150 שקלים ואני יכולה לקבל אותם ואנחנו לא בודקים אותם ומבחינה זאת אנחנו הקלנו.

<יוכבד אילוז: יש לנו עוד הקלות.

ישראל אייכלר: לגבי חישוב הסל, זה משפחה לפי נפש או לפי הורים?

<יוכבד אילוז: במבחן התמיכה האחרון, אנחנו הוספנו בסלי מזון את האפשרות.

<יוכבד אילוז: משרד המשפטים הסכים איתנו, מאחר שהיה תקציב סביר, שאפשר יהיה לתת שני סלים למשפחה.

<יוכבד אילוז: הוא הסכים איתנו שסל אחד זה לא יספיק והיה תקציב שיהיה אפשר לתגמל את העמותה.

<יוכבד אילוז: אם יש לי 5 מיליון שקלים או 4 מיליון שקלים והעמותות יחלקו שני סלים, אני אגיע לסכומים מאד קטנים של השתתפות.

ישראל אייכלר: אנחנו כבר מדברים על 40 מיליון שקלים.

<יוכבד אילוז: 40 מיליון שקלים זה לכלל הנושאים, אבל אם אני נכנסת פר פרויקט, אם אני הולכת לסלי מזון, לדוגמא אם היה לי בשנה קודמת 3 מיליון שקלים ואני אצטרך לתת שני סלים למשפחה, אז זה פשוט יתחלק לסכום הרבה יותר קטן.

<יוכבד אילוז: השנה, שבאמת הייתה ההגדלה הזאת של התקציב, אז אנחנו נוכל באמת לסייע ואני מקווה שזה יהיה גם בשנת 2016, נוכל באמת להחיל את מבחן התמיכה על זה למי שיחלק למשפחות מעל חמש נפשות.

<יוכבד אילוז: זה מופיע במבחן התמיכה.

<יוכבד אילוז: אני הבנתי שהמשרד העביר לכם את מבחן התמיכה ויש בו סעיף שמדבר על זה.

<שלומית אבינח: אבל זה יהיה מעתה ואילך?

<יוכבד אילוז: כן, כן.

<יוכבד אילוז: בנושא של בדיקה, אני אכנס עכשיו לנושא בדיקת הדיווחים של העמותות.

<יוכבד אילוז: המשרד צריך בעצם לקבל את רשימת המקבלים, את המשפחות המקבלות שהן מתחת לסף העוני.

<יוכבד אילוז: אנחנו גם צריכים לוודא שהם קיבלו לפחות 150 שקלים לסל, שזה ממש מינימום, זה וודאי לא מספיק לא לפסח ולא לחודשי, אבל זה המינימום.

<יוכבד אילוז: אנחנו לא נדרוש מהעמותות 500 שקלים.

<יוכבד אילוז: אנחנו גם מתחשבים בשווי תרומות שהעמותה מדווחת לנו, ושווי התרומות מוכר רק אם יש לנו תעודת משלוח או קבלה, שהעמותה קיבלה מספק תרומה של מזון.

<יוכבד אילוז: במידה והעמותה לא הייתה לה קבלה או תעודת משלוח, ביקשתי את ההתערבות של היועצת המשפטית של ועדת התמיכות והייתה הסכמה ש-20% מכלל שווי התרומות במזון יוכר אפילו ללא קבלה ותעודת משלוח.

<יוכבד אילוז: מה שאנחנו בעצם עושים - - -

<דורון רצון: ויש אישור על זה, על ה-20% האלה?

<יוכבד אילוז: כן.

<יוסף גרוס: אבל אני מדבר על חשבונית לגבי מוצרים שקנו, בתשלום.

ישראל אייכלר: לא, זה משהו אחר.

ישראל אייכלר: אני רוצה תשובה על זה, אבל אחר כך.

<יוכבד אילוז: אני אכנס לזה.

ישראל אייכלר: רגע, ולגבי תרומות כספיות שהעמותה הביאה?

ישראל אייכלר: אם היא קנתה מוצרים?

<יוכבד אילוז: תרומות כספיות, אם היא קנתה בהם מוצרים, זה מופיע כהוצאה, כחשבונית מס שמגישים לנו על ההוצאה.

ישראל אייכלר: אם למשל חסדי ישורון קונה בחודש שאין חתונות כך וכך כמות של ירקות ומביאה קבלה, אז זה מוכר?

<יוכבד אילוז: מביאה חשבונית, כן, זה מוכר.

<יוכבד אילוז: החשבונית צריכה להיות עם פירוט, וזאת דרישה של רואה החשבון מהחשב הכללי, שהוא בודק את כל הדיווח אחרינו ואז הוא מאשר אותו לתשלום.

<יוכבד אילוז: זאת אומרת שאם עמותה הייתה בסופר וקנתה מוצרי מזון ב-100,000 שקלים, היא צריכה איזה שהוא פירוט.

<יוכבד אילוז: היא קנתה כך וכך סוכר, כך וכך שמן.

<יוכבד אילוז: אני לא יודעת, אולי היא קנתה גם ערק?

<יוכבד אילוז: ואת הדברים האלה צריך למנוע אותם מראש, למרות שאנחנו סומכים על העמותות.

<יוכבד אילוז: זה הנוהל, כי אנחנו רוצים להימנע מהעובדה ש - - -

ישראל אייכלר: הייתי רוצה להבדיל בין עמותה שאת צודקת, שעמותה שקונה בכמויות היא צריכה להביא קבלה וחשבונית ותעודת משלוח, כי זה כמויות גדולות, לבין מה שהוא העלה, כשהקונה, כשהצרכן העני בא עם התלוש הזה לצרכנייה והוא צריך להביא קבלה ופירוט מה הוא קנה שם, שמא הוא קנה חד פעמי או משהו כזה - - -

<יוכבד אילוז: הוא לא צריך להביא.

ישראל אייכלר: את זה הוא לא צריך להביא?

<יוכבד אילוז: יש לנו ככה, ואני רציתי לדבר על הנושא הזה של סלי מזון וכרטיסי מזון.

<יוכבד אילוז: אנחנו גם אפשרנו לעמותות שמחלקות כרטיסי מזון, לקבל תוספת של 50% תעריף כשהם מחלקים כרטיסי מזון, כי זה הרבה יותר מכובד, כולנו יודעים.

<יוכבד אילוז: אם כי סלי מזון, אם יש להם תרומות והם קונים, אנחנו גם מכירים בהם בתעריף של 100%.

<יוכבד אילוז: אני מדברת פשוט גם על הנושא שמדברים על הקשחה, ולהיפך, אנחנו מנסים בכל שנה לנסות ולהקל.

<יוכבד אילוז: אנחנו גם נותנים איזה שהוא תגמול על חלוקה בפריפריה ועל חלוקה בשלושה אזורי חלוקה, שזה בעצם בשלוש ערים שרחוקות אחת מהשנייה 50 קילומטרים, אנחנו נותנים עוד 10% על התעריף.

<יוכבד אילוז: עכשיו אומרים 8 שקלים לסל, זה בערך, אבל אנחנו נותנים יותר בתעריף, לפי הדיווח של העמותה.

<יוכבד אילוז: הכלל בכרטיסי מזון במבחן התמיכה, על הכרטיס צריך להיות מוטבע למזון בלבד ואנחנו עושים את זה כדי למנוע שוב, את הנושא של כל מה שלא - - -

ישראל אייכלר: של הערק.

ישראל אייכלר: אז בגלל הערק אסור לקחת - - -

<יוכבד אילוז: לא רק.

<יוכבד אילוז: אנחנו אומרים שאם היה תקציב הרבה יותר גדול למשרד הרווחה, היינו שמחים להרחיב את זה להרבה יותר, אבל אם יש לנו רק את זה, אז אנחנו מעדיפים שמשפחה שאין לה מה לאכול, שתקנה אוכל בזה.

<יוכבד אילוז: לכן חשוב שיהיה מוטבע וזה בגלל מבחני התמיכה.

<יוכבד אילוז: אין לי שליטה על זה, זה משרד המשפטים.

<יוכבד אילוז: המשפחה לא צריכה להביא כלום.

<יוכבד אילוז: העמותה עושה את הרכישה, מחלקת את כרטיסי המזון לכל הנזקקים, כשמוטב עליהם למזון בלבד.

<יוכבד אילוז: המרכול רואה את זה ומאפשר לו לקנות מזון בלבד.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, עמותה לא צריכה להביא את הכרטיס שהוא קנה, מר X, ומה הוא קנה בפירוט.

<יוכבד אילוז: לא, לא.

ישראל אייכלר: אלא רק מה היא סגרה - - -

<יוכבד אילוז: את הרכישה הכוללת, בדיוק.

ישראל אייכלר: אבל מותר לצרכנייה לתת כלי אוכל כמו כלים חד פעמיים בתלוש הזה?

<יוכבד אילוז: כן, ניתן.

ישראל אייכלר: בהגדרה מזון אפשר להכניס כלי אוכל גם?

ישראל אייכלר: לפחות חד פעמיים.

<יוכבד אילוז: אז זהו, יש לנו אפשרות לעמותות גם לדווח על סל מורחב, שהוא כולל טיטולים, מטרנה, מוצרי היגיינה ומה שהזכרתם גם בנושא של כלים חד פעמיים, אבל הוא יצטרך להוכיח על גודל של סל, לפחות 20 שקלים.

<יוכבד אילוז: כי אנחנו אומרים שהמשפחות - - -

ישראל אייכלר: ואתם לא תגדילו לו באותו אחוז?

ישראל אייכלר: למשל הוא צריך עוד 25% מ-150 ל-200, אתם תוסיפו 25% ממה שהוא משלם.

<יוכבד אילוז: אז זהו, עד היום לא נתקלנו בתופעה של 200 שקלים שהסל מורחב, שהעמותות - - -

<שלומית אבינח: כי אתם מלכתחילה לא עושים את זה.

<יוכבד אילוז: ברגע שזה יגיע אלינו בבקשות, ועדת התמיכות תדון והיא תשנה את חלוקת התקציב בין כל העמותות.

<יוכבד אילוז: אנחנו נבנה תעריף לסל מורחב ולסל רגיל.

ישראל אייכלר: זה יכול להיות רעיון טוב, שיעזור לאנשים גם לקבל יותר ב-200 שקלים, וגם - - -

<יוכבד אילוז: כן, אני רוצה באמת להזכיר עוד איזו שהיא הקלה.

ישראל אייכלר: לפי נפשות דיברנו.

<שלומית אבינח: היא אמרה שיש שני סלים.

ישראל אייכלר: יש שני סלים למשפחה שיש לה יותר מחמש נפשות.

<יוכבד אילוז: מעל חמש נפשות, יש את זה.

<יוכבד אילוז: אני אוכל אחר כך להראות לך את זה במבחן התמיכה.

<יוכבד אילוז: יש לנו עוד איזו שהיא הקלה שהייתה בשנה האחרונה.

<יוכבד אילוז: העמותות בעבר היו צריכות להגיש פי שניים הוצאות של חשבוניות מגובה התמיכה שאנחנו מאשרים, ולהוכיח שההוצאות שלהם, פלוס שוווי התרומות חלקי המקבלים, נותן לי 150 שקלים מזון.

<יוכבד אילוז: בשנה האחרונה עשינו שינוי שזה יהיה רק 30% ולא פי שניים ואנחנו משלימים את ה-70%.

<יוכבד אילוז: בנושא של הדיווח על שגויים.

<יוכבד אילוז: אנחנו מקבלים בעצם את הקבצים של העמותות ומעבירים אותן לאגף המחשוב שלנו.

<יוכבד אילוז: הם מריצים אותם מול מרשם התושבים ואז אנחנו מקבלים פלטים של נפטרים, של כפולים, של מהגרים, של אי התאמה בין תעודת זהות לשם פרטי או שם משפחה.

<יוכבד אילוז: מאחר שהיו פניות מכמה עמותות, אני העברתי את הבקשה שלהן לוועדת התמיכות והייתה הסכמה שגם להחיל רטרואקטיבית, לשנת 2015, בדיקה חוזרת של כל השגויים, של כל העמותות שהוגשו אלינו, להריץ אותם – מספר זהות מול שם משפחה מול שם נעורים, ואם ייווצר עוד פעם, אנחנו נשלים לכולן את התקציב שמגיע להן.

<יוכבד אילוז: הם לא יצטרכו לתקן, כי אני לא יכולה לאפשר להם לתקן לא ילדים ולא נפטרים.

<שלומית אבינח: רגע, אתם מסרתם לעמותה?

<יוכבד אילוז: העמותה מסרה.

<שלומית אבינח: לא, מה ששגוי אתם החזרתם להם מסומן שגוי?

<יוכבד אילוז: לא.

<יוכבד אילוז: אנחנו לא מחזירים.

<שלומית אבינח: עמותה יודעת מה שגוי?

<יוכבד אילוז: אנחנו לא יכולים להחזיר.

<יוכבד אילוז: זה שייך למאגר מידע של המשרד שמי.

ישראל אייכלר: לפחות מה שהם נתנו לכם.

<יוכבד אילוז: זאת הנחיה של הייעוץ המשפטי.

<יוכבד אילוז: לא ניתן להעביר את רשימת השמות מודפסת, עם הנתונים.

<יוכבד אילוז: אנחנו יכולים לבדוק את הנושא שוב.

<יחיאל יברוב: זה כמו בישיבות, במוסדות.

<יחיאל יברוב: למשרד החינוך יש את הנתונים.

<יחיאל יברוב: אז יש דף, רואים מי שוגה.

ישראל אייכלר: גברת שקוראים לה רייצ'ל והיא רשומה רחל, יכול להיות שבאגף המחשוב יגידו שזה לא אותה גברת.

<יוכבד אילוז: אז אנחנו נבדוק אותה לפי תעודת זהות ושם משפחה ושם הנעורים שלה, של המשפחה, על מנת שלא תהיה בעיה.

ישראל אייכלר: אני חושב שכן צריך לתת, לפחות לעמותה שהגישה שמות, את השמות שלה.

ישראל אייכלר: בדיוק כמו שזה רכוש המשרד, זה רכוש שלה.

ישראל אייכלר: להגיד רבותי פה ופה יש לנו בעיה אתכם.

<שלומית אבינח: לסמן את השגויים.

ישראל אייכלר: אז יש כאלה שבאמת יש בעיה, אז יש בעיה.

ישראל אייכלר: אבל אם הוא יגיד לך תשמעי גברת אילוז, זה פשוט אותה גברת.

<יוכבד אילוז: אני אוכל לבדוק את זה.

<יוכבד אילוז: אצלנו השגויים הם גם נפטרים, גם מהגרים וגם גילאים.

<יוכבד אילוז: זאת אומרת שאם עמותה מגישה לי ראש משפחה שהוא ילד בן 5, יש לי בעיה עם זה.

<קריאה: זו טעות של העמותה.

<יוכבד אילוז: זו יכולה להיות טעות, אני לא-.

<יוכבד אילוז: לכן אנחנו לא מענישים ולא נכנסים לבירורים, אבל בקטע של - - -

<דורון רצון: מה שאת אומרת שאני אחזור על הטעות כל הזמן ואת לא אומרת לי במה אני טועה.

<יוכבד אילוז: מה שאני אמרתי זה שאני אבקש שוב את הבדיקה של הייעוץ המשפטי, האם אפשר להפיק את דו"ח השגויים ולהעביר אותו לעמותות, אם זה ניתן בעבר.

ישראל אייכלר: אנחנו גם נכין מכתב לשר מהוועדה, שיורה ליועץ המשפטי.

ישראל אייכלר: בדרך כלל היועץ המשפטי מורה לשר, אבל יש שרים שכן מורים, נכון?

<יחיאל יברוב: כל מוסד שיש לו תלמידים, יקבל דו"ח שגויים.

ישראל אייכלר: כן, כמו בכל דבר.

<יחיאל יברוב: עד ה-10 בחודש להגיש, עד ה-25 מדווחים על שגויים.

ישראל אייכלר: אני חושב שאפילו במס הכנסה ובמע"מ אפשר, אם משהו שגוי הם אומרים לי פה ופה זה שגוי ואני יכול לתקן.

<יוכבד אילוז: זה נושא שאני אוכל להביא לוועדת התמיכות שייבדקו את זה מבחינה משפטית.

<יוכבד אילוז: אם זה מותר, אין בעיה.

ישראל אייכלר: חברת הכנסת סופה לנדבר.

סופה לנדבר: אני קודם כל מצטרפת לכל דבר שאתה אמרת.

סופה לנדבר: אני חושב שיש להקל על עמותות, לעזור לעמותות, לסייע בדברים שהמדינה בעצם זרקה מעצמה את האחריות על האנשים האלה.

סופה לנדבר: אני חושבת שחובתה של מדינת ישראל לסייע ולעזור לאנשים שנמצאים במצוקה ולא לזרוק את זה על עמותות.

סופה לנדבר: ובזמן שהמדינה מעבירה את זה לעמותות, חובתנו היא לעזור לעמותות, בפרט על משרד הרווחה, להקל על העמותות האלה בגלל שהבירוקרטיה כאן חוגגת ואנחנו נגד בירוקרטיה.

סופה לנדבר: אני אצטרך לחקיקה, אם אתה תמליץ והוועדה תעשה את החקיקה על קיזוז המע"מ.

סופה לנדבר: אני חושבת שבמקרה הזה אנחנו יכולים להעביר את זה כחוק, וחבר הכנסת הסביר על כך.

סופה לנדבר: אני מאחלת לכולנו קודם כל שלא יהיו.

ישראל אייכלר: זהו, זה הכי טוב.

ישראל אייכלר: שלא יחדל אביון מקרב הארץ.

סופה לנדבר: שיהיו כמה שפחות וכמה שפחות יצטרכו את העזרה והסיוע.

סופה לנדבר: אתם עושים עבודה נהדרת.

<אברהם סבג: אם אני קונה פירות מביכורי שדה נגיד, זה גם - - -

<יוכבד אילוז: תעביר לי את החומר שאני אבדוק על מה אתה מדבר.

סופה לנדבר: יושב ראש הוועדה מחליט לעשות את החקיקה ואנחנו נהיה יחד אתכם.

ישראל אייכלר: תודה רבה, אני מקווה שזה יעבור.

ישראל אייכלר: אם חיים כץ יסכים איתנו, הוא בולדוזר, הוא יכול לפרוץ את הדבר הזה.

ישראל אייכלר: לא נראה לי שהאוצר ישוש על דבר כזה.

<אברהם סבג: מדובר על פעמיים בשנה, שני חגים.

<אברהם סבג: שיהיה כבוד לאנשים האלה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם, ברשותכם.

<יוסף גרוס: אם מדברים כבר על המע"מ, אז גם מס שכר שהעמותה משלמת הוא יותר יקר ממס שכר אם יש משכורות, בעמותות שיש משכורות, הוא יותר יקר מהשכר שמעסיק משלם.

ישראל אייכלר: אני יודע.

ישראל אייכלר: זו בעיה.

ישראל אייכלר: אני גם צריך לסיים.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם.

ישראל אייכלר: אני רק רוצה לסכם.

ישראל אייכלר: קודם כל הוועדה מבקשת שחלוקת סל תהיה לפי מספר הנפשות במשפחה.

ישראל אייכלר: משפחה גדולה תהיה זכאית-.

ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את הודעת משרד הרווחה, שמשפחה גדולה שמעל חמש נפשות תהיה זכאית גם לשני סלים בחלוקה.

ישראל אייכלר: בעניין הטפסים, הוועדה שמעה על הבעיות הבירוקרטיות של מילוי הטפסים, והיא מבקשת להקל כמה שאפשר.

ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את ההודעה של הגברת אילוז, הממונה על העיזבונות, שהמשרד יקל בשורה של טפסים שיהיה אפשר להיות יותר ברורים ויותר קלים.

ישראל אייכלר: הוועדה מציינת שמדובר בעמותות שמפעילות מתנדבים והמערכת שולחת אליהם אנשים, שהמערכת השלטונית הייתה צריכה לסבסד אותם ולממן אותם, ולכן היחס שלהם צריך להיות כאל אנשים שידידי העניים ולא כאנשים חשודים מראש.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת להגמיש את הקריטריון להיקף סל ולכלול בסל טיטולים וכלים חד פעמיים ולא רק מזון בלבד.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת שהעמותות - - -

<יוכבד אילוז: זה קיים.

<יוכבד אילוז: סל מורחב קיים מבחינת תקצוב.

ישראל אייכלר: נכון, הוועדה מבקשת שמבחינת התקצוב, שהתקצוב יוגדל לעמותות שנותנות סל מורחב בעלות של 200 או 250 שקלים, להוסיף את אחוז התמיכה של 25% לפי גודל הסל המורחב.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים שמשרד הרווחה יחזיר לעמותות את דו"ח השגויים של אותה משפחה, כדי שיוכלו לתקן ולהבהיר את השאלות שעלו.

ישראל אייכלר: הוועדה ממליצה ורשמה את הודעת חברי הכנסת ישראל איכלר, סופיה לנדבר ונורית קורן, ליזום חקיקה שתאפשר לעמותות מזון להפוך לחברות שיוכלו לקזז מע"מ מהקניות שהם קונים בחלוקת המזון לנזקקים.

ישראל אייכלר: אנחנו מודים לכל המשתתפים שהיו פה, על זמנכם שנתתם לנו ושיהיה בהצלחה.