ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 141, 2016-01-18 09:30

איילת נחמיאס ורבין: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מודה לכל מי שהגיע הבוקר.

איילת נחמיאס ורבין: על סדר-היום: תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון), התשע"ו-2015.

איילת נחמיאס ורבין: יש לנו ישיבה לא קצרה, שנועדה לקדם תיקון התקנות הללו, שאמורות להחליף תקנות ישנות יותר, לתקן אותן.

איילת נחמיאס ורבין: אני עברתי על התקנות.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שיש להן חשיבות רבה.

איילת נחמיאס ורבין: נשלחו אלינו – צריך לומר – יחסית מעט הערות, ואני מבינה שלפחות על חלקן התגבשה הסכמה וגובשו הבנות.

איילת נחמיאס ורבין: שוחחתי הבוקר גם עם היועצת המשפטית שלנו, ונעשה כל מאמץ לקדם את זה בצורה יעילה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שעוד חברי כנסת יצטרפו אלינו בהמשך.

איילת נחמיאס ורבין: אתן לרספ"ן לתת לנו את הרקע.

איילת נחמיאס ורבין: כיוון שגרוני ניחר, ואני אמורה מחר לשיר ביום ההולדת של הכנסת, ברשותכם, נשתדל לתת מקום אחד לשני.

איילת נחמיאס ורבין: בוקר טוב ותודה רבה.

איילת נחמיאס ורבין: בבקשה.

<בילי בירון: בוקר טוב.

<בילי בירון: אני עו"ד בילי בירון, הממונה על הייעוץ המשפטי, רשות הספנות והנמלים, משרד התחבורה.

<בילי בירון: אציג באופן כללי, ברשותך, את הרקע לתיקון הזה.

<בילי בירון: כפי שציינת, הצורך הוא להחליף שני צווי פיקוח שקבועים כיום ושעוסקים בתחום הספנות בהתאם להתחייבות שהתחייבה הממשלה בפני בג"ץ לפני שנים לא מועטות.

איילת נחמיאס ורבין: מה זה אומר, לא מועטות?

איילת נחמיאס ורבין: באיזו שנה?

איילת נחמיאס ורבין: 1990 ו-?

<בילי בירון: משהו כזה.

<בילי בירון: אני יכולה לברר אחר כך.

איילת נחמיאס ורבין: מעניין אותי לצורך הפרוטוקול.

<בילי בירון: הממשלה במסגרת תשובת המדינה לעתירה שהוגשה נגדה על כך שאנחנו עדיין מצויים בסטטוס של הכרזת מצב חירום, הממשלה התחייבה לבטל את מצב החירום, אבל כיוון שיש במדינה מערכת ענפה של חוקים שנשענים עדיין על אותו מצב חירום, בטרם ביטול מצב החירום המדינה נדרשת להחליף את ההוראות האלה - ככל שאלה הוראות של שגרה, להעביר אותן לחקיקה של שגרה, וככל של חירום – להעביר אותן לחירום.

<בילי בירון: זה הרקע לתיקון שאנחנו עושים.

<בילי בירון: אנחנו מדברים פה על ביטולם של שני צווי פיקוח.

<בילי בירון: כאשר באנו להתקין את התקנות, עשינו שני דברים: מצד אחד, אנחנו יודעים שצווי הפיקוח האלה עומדים להיות מבוטלים.

<בילי בירון: בחנו כל צו פיקוח לגופו, והתאמנו את ההוראות שקבועות בצו הפיקוח לצרכים שיש כיום בספנות ולמציאות הנוהגת.

<בילי בירון: כך למשל, אם אנחנו מדברם על צו פיקוח של סיווג בטיחותי של אוניות נוסעים שעתיד להיות מבוטל, אנחנו מציעים לקבוע בהצעה הזאת הוראות שונות מאוד מההוראות הקבועות בצו הפיקוח הקיים, פשוט משום שאנחנו רואים שהן לא רלוונטיות.

<מירב תורג'מן: זה גם משנת 1968, והן משנת 1972.

<בילי בירון: התכליות השתנו, ודברים רבים.

איילת נחמיאס ורבין: בילי, עכשיו אני נזכרתי שהבנתי שיש דחיפות רבה – מדובר בניסיון להעביר את התקנות בתוך 30 יום?

<בילי בירון: זה לא דחיפות רבה.

איילת נחמיאס ורבין: כי אני מתעניינת לדעת איפה היתה הדחיפות הזאת, כשהמדינה התחייבה לבג"ץ.

<בילי בירון: ה-30 יום לא נובע מדחיפות אלא מתוך זה שמשגובשו התקנות האלה, ויש בעיקר בכלי שיט שמסיעים נוסעים בשכר, יש שם הסדרים מיטיבים לאנשים עם מוגבלויות, סברנו שראוי שהן ייכנסו לתוקף כמה שיותר מהר, אבל אין דחיפות.

<בילי בירון: שוחחתי על הנושא הזה עם היועצת המשפטית של הוועדה.

<בילי בירון: רצינו לקדם את זה.

לאה ורון: ההתחייבות לבג"ץ, שנגעה לחקיקה לשעת חירום, זו התחייבות שנוגעת לתקנות הנמלים הללו או לכלל- - -

<בילי בירון: לכלל.

לאה ורון: אני שואלת כי יש תקנות נוספות בוועדה שיש מקום להחליף.

<בילי בירון: זו, לא היתה התחייבות כללית של המדינה.

<בילי בירון: זו גם לא היתה עתירה נגד משרד החבורה.

<בילי בירון: לדעתי, יש ועדה בוועדות הכנסת- - -

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

<דרור וגשל: המדינה לא התחייבה לתאריך; היתה עתירה של האגודה לזכיות האזרח, שהוגשה ב-1999.

<דרור וגשל: העתירה הזאת, בג"ץ היה הבייביסיטר שלה לאורך הרבה שנים, כי המדינה אמרה שהיא פעלה.

<דרור וגשל: בסופו של דבר היא נמחקה לפני שנתיים או שלוש - כנראה ב-2012, כי בג"ץ בסוף האמין לנו שהממשלה והכנסת פועלות- - -

לאה ורון: במלוא המרץ.

<דרור וגשל: במלוא המרץ, כדי להחליף את החקיקה.

איילת נחמיאס ורבין: מנהלת הוועדה קמה צינית הבוקר.

איילת נחמיאס ורבין: ..

<דרור וגשל: באמת נעשית עבודת חוק רישוי שירותי רכב, למשל, שנדון פה בוועדה הזאת – אמור להחליף שלושה או ארבעה צווי פיקוח כאלה, ויש עוד כאלה – חוק הטרור.

<דרור וגשל: יש הרבה כאלה, שאמורים להחליף.

<דרור וגשל: זו חקיקה מאוד מסובכת, שאמורה להחליף חקיקה מאוד ישנה.

<דרור וגשל: היתה החלטת ממשלה, אנחנו פועלים לזה, וזה המצב כרגע.

<דרור וגשל: אנחנו פועלים במלוא המרץ.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו ננסה במלוא המרץ להיענות למרץ הממשלתי הזה, וננסה לקדם את תיקון התקנות האלה ניסיתי לא לקבל מחלת ים כשקראתי את התקנות.

איילת נחמיאס ורבין: .. אלא אם כן למישהו יש הערה מקדמית, לפני שאנחנו מתחילים את הקראת התקנות.

איילת נחמיאס ורבין: בבקשה, אדוני.

<אהרון כהן: שלום.

<אהרון כהן: אהרון כהן, מנהל בית ספר לשיט.

<אהרון כהן: יש לנו סירות מסחריות.

<אהרון כהן: באותה הזדמנות הייתי שמח, אם היו מתקנים את התקנות, מה שנכלל לגבי אונייה, גם לספינת נוסעים בשכר, כלומר שגם ספינת נוסעים בשכר שנכנסת לישראל, זרה, תוכל לקחת נוסעים וכו' לחו"ל.

<אהרון כהן: במקום כרטיסי נסיעה לחו"ל.

איילת נחמיאס ורבין: לכיוון אחד לתוך לב ים?

<אהרון כהן: אם צריך, כן.

<אהרון כהן: זה קורה כל הזמן.

<אהרון כהן: לכיוון אירופה וחזרה וכו'.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה – תחליף כלי תעבורה.

<אהרון כהן: זה צורך קיים מהמון-המון סיבות.

<אהרון כהן: אם כבר מתקנים, שאונייה וספינה בשכר יהיה אותו דבר.

איילת נחמיאס ורבין: אני בתחושה, אהרון, שכולנו צריכים הסבר קצת יותר ברור.

<אהרון כהן: הייתי רוצה שכלי שיט קטן בשכר, או לא בשכר – כלי שיט בדגל זר שמגיע לישראל, נוכל להוציא נוסעים בשכר - לצורך העניין לאירופה, באופן חוקי.

<אהרון כהן: כמו אונייה בדיוק.

<בילי בירון: המצב הוא למעשה הפוך ממה שאהרון מתאר, כי היום אין מגבלה לעשות את זה.

<בילי בירון: המגבלה שהיתה, היתה רק על אוניות, והמגבלה ממשיכה להיות על אוניות, כך שאין שום מגבלה שאוסרת על ספינות או כלים קטנים יותר לעשות את זה.

איילת נחמיאס ורבין: א

איילת נחמיאס ורבין: הרון מכוון לאסדר את זה?

<אהרון כהן: ודאי.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אני תחת הרושם שהפלטפורמה שבמסגרתה אתה מבקש לעשות את זה, היא כנראה לא רלוונטית הבוקר.

איילת נחמיאס ורבין: היא רלוונטית לנושא בטיחות – זה ברור, אבל אני מציעה שאולי תדברו אחר כך, ותנסו להבין יותר טוב למה אתה מכוון, כי אולי אתה מציף איזושהי בעיה שהמדינה אפילו לא ערה לה, שניתן יהיה- - -

<אהרון כהן: אני מכוון למצב שבמקום שיהיה כתוב אונייה, יהיה כתוב: כלי שיט.

<אהרון כהן: זה הכול.

איילת נחמיאס ורבין: אבל רספ"ן לא מכוונים לשם כרגע.

איילת נחמיאס ורבין: יש לי מלא קלישאות בראש מהגאים של אונייה וכאלה.

איילת נחמיאס ורבין: אני אוהבת ים אמתית.

איילת נחמיאס ורבין: אני מציעה, שתנסו לדבר אחר כך ולהבין, האם ועד כמה יש צורך במה שאתה מציף פה, ולראות אם זה הפלטפורמה הנכונה, התקנות הללו, או שצריך להתקין את זה בדרך אחרת או בכלל.

<בילי בירון: היום אנחנו לא מודעים לכך שיש צורך כזה.

איילת נחמיאס ורבין: א

איילת נחמיאס ורבין: הרון אומר בעצם, שלא רק אונייה היא מסיעה נוסעים.

איילת נחמיאס ורבין: לא רק אונייה מסיעה בשכר אלא גם ספינה.

איילת נחמיאס ורבין: לכו לנמל יפו, למרינה בהרצליה, לכל אחד מהמקומות, והם מסיעים נוסעים.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתחילה להבין.

איילת נחמיאס ורבין: לוקח לי לפעמים להתניע בבוקר...

איילת נחמיאס ורבין: אתה מכוון לזה שתקנות הבטיחות הללו יחולו גם על כלי שיט יותר קטנים.

<אהרון כהן: כן.

<אהרון כהן: מה שמאשרים לאונייה, יאשרו ודאי לכלי שיט קטן יותר, זה הכול.

<אהרון כהן: אך ורק.

<אהרון כהן: זה יכול גם להיכנס.

<אהרון כהן: זה יכול הכול.

<אהרון כהן: מה שמאשרים לאונייה – לכלי שיט קטן מסחרי זר.

איילת נחמיאס ורבין: בואו נתכנס, כי לא נסיים את התקנות היום.

<אלכסנדר גרסון: שמי אלכס גרסון, מרספ"ן, מנהל האגף לפיקוח ובקרה.

<אלכסנדר גרסון: אני רוצה להעיר, שעל-פי ההגדרות של האמנה לבטיחות החיים בים, כל כלי שיט שמוביל מעל 12 נוסעים הוא אוניית נוסעים.

<בילי בירון: אבל אלה לא ההגדרות בדין הישראלי.

<בילי בירון: זה היה סתם לידע כללי.

איילת נחמיאס ורבין: חברים, שמענו את ההערה.

איילת נחמיאס ורבין: התקנות לא יושלמו היום, יש להניח, לכן אני מציעה שתבהיר טוב יותר למה כוונתך כדי לראות אם יש בזה צורך.

איילת נחמיאס ורבין: לעוד מישהו יש הערה מקדמית?

איילת נחמיאס ורבין: בילי, בבקשה.

<בילי בירון: הצעת תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון), התשע"ו– 2016.

<בילי בירון: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 60(1)(יח) ו-(4) לפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל"א– 1971, לפי הצעת רשות הספנות והנמלים לפי סעיף 32(א) לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד– 2004 ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז– 1977, אני מתקין תקנות אלה: 1.

<בילי בירון: תיקון תקנה 1.

<בילי בירון: בתקנה 1 לתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ"ג – 1982 (להלן – התקנות העיקריות) – כאן אני רוצה לעשות הפסקה ולהבהיר שבעקבות שיחות שקיימנו עם היועצת המשפטית של הוועדה, ערכנו תיקונים נוספים בנוסח שהועבר.

<בילי בירון: אקרא את הנוסח המתוקן, ואסביר את המהות.

<בילי בירון: (1) לפני הגדרת "מנהל הרשות" יבוא: ""ארגון מוכר" – גוף שמדינת הדגל הכירה בו ואישרה לו לבצע בשמה בדיקות ולהוציא בשמה תעודות לכלי שיט, בהתאם לאמנות בין-לאומיות של אימ"ו ובהתאם לחקיקה הלאומית בתחום הימי.

<מירב תורג'מן: העניין הוא כזה: אני סברתי שבנוסח השני שהונח בפני חברי הוועדה ביקשו לנסח את האמנה ארגון מוכר" כך שגוף שמדינת הדגל הכיר בו ואישרה לו להנפיק תעודות לכלי שיט המניפים את דגלה.

<מירב תורג'מן: אני סברתי שצריך להיות קשר בין התעודות שהם מציעים, אותו ארגון מוכר, לבין נושא הבטיחות, כי לפי הנוסח שהם הציעו, כל גוף שמוציא כל תעודה שהיא, זה מספיק לצורך ההגדרה ארגון מוכר, וחשבנו שצריך להיות קשר כלשהי, לעניין הבטיחות של כלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

<בילי בירון: כמובן, קיבלנו את ההערה הנכונה של מירב, ובהתאם לכך תיקנו.

איילת נחמיאס ורבין: מאה אחוז.

<בילי בירון: "חוק הספנות (כלי שיט)" – חוק הספנות (כלי שיט), התש"ך-1960; גברתי, זה תיקון שיחזור על עצמו – נוסח.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

<בילי בירון: "כלי שיט זר" – כלי שיט שאינו רשום במרשם הישראלי לפי חוק הספנות (כלי שיט); "מדינת הדגל" – המדינה אשר במרשם כלי השיט שלה רשום כלי השיט הזר, ואשר את דגלה הוא מניף".

<בילי בירון: (2) אחרי הגדרת "המנהל" יבוא: ""חברת סיווג" – גוף שעיסוקו סיווג, בדיקה, סקירה של כלי שיט ופיקוח עליהם, החבר באיגוד חברות הסיווג הבין- לאומי (IACS); (3) אחרי הגדרת "מפקח כלי שיט" יבוא: "מנהל אגף הנדסה" – מנהל אגף האחראי על תחום הנדסה ותפעול נמלים ברשות הספנות והנמלים, או מי שהוא הסמיך לכך; "משרד התחבורה" – משרד התחבורה והבטיחות בדרכים".

<בילי בירון: (4) בהגדרת "כלי שיט ישראלי", המילים "התש"ך– 1960" -יימחקו"; (5) בהגדרת "קברניט", המילים "התש"ך– 1960" – ימחקו.

איילת נחמיאס ורבין: (4) בהגדרת "כלי שיט ישראלי", המילים "התש"ך– 1960" -יימחקו"; למה ימחקו?

<מירב תורג'מן: כי היא הגדירה את חוק הספנות בלי השנה.

איילת נחמיאס ורבין: טכני לגמרי.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

איילת נחמיאס ורבין: סליחה.

איילת נחמיאס ורבין: נצביע על תיקון תקנה 1, כולל התיקונים, כולל מה שהוסיפה היועצת המשפטית של הוו עדה.

איילת נחמיאס ורבין: מי בעד?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 1 – פה אחד תקנה 1 אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: אני.

איילת נחמיאס ורבין: נמשיך.

<בילי בירון: 2.

<בילי בירון: בתקנה 5(15) לתקנות העיקריות, המילים "כהגדרתו בתקנות הבניה" – יימחקו.

<בילי בירון: זה גם תיקון טכני, משום שהגדרתי בתקנה 1 את תקנות הבנייה.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר גמור.

איילת נחמיאס ורבין: מי בעד תקנה 2?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 2 – פה אחד תקנה 2 אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 2 תוקנה.

איילת נחמיאס ורבין: 3.

איילת נחמיאס ורבין: בתקנה 27א(א) לתקנות העיקריות, המילים "כהגדרתו בתקנות הבניה" – יימחקו.

איילת נחמיאס ורבין: מי בעד תקנה 3?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 3 – פה אחד תקנה 3 אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: אושר.

<בילי בירון: 4.

<בילי בירון: בתקנה 52א לתקנות העיקריות, ההגדרות "ארגון מוכר", "כלי שיט זר" ו-"מדינת הדגל" – יימחקו.

איילת נחמיאס ורבין: כי הגדרנו.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר.

איילת נחמיאס ורבין: מי בעד תקנה 4?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 4 – פה אחד תקנה 4 אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: אושר.

איילת נחמיאס ורבין: עכשיו הגענו לעיקר.

<בילי בירון: הוספת פרק שישי א'.

<בילי בירון: אחרי תקנה 57 לתקנות העיקריות יבוא: פרק ששי א': הסעת נוסעים בשכר סימן א' : כללי.

<בילי בירון: הגדרות.

<בילי בירון: 57א.

<בילי בירון: רק אעיר שגם פה בהגדרה של שירותי סיראות ביצענו תיקון לעומת הנוסח שהועבר לוועדה, וזה בעקבות הערה שקיבלנו מחברת קצא"א.

איילת נחמיאס ורבין: ראיתי את המכתב של קצא"א.

איילת נחמיאס ורבין: יש פה נציגים של קצא"א?

איילת נחמיאס ורבין: שלום.

<בילי בירון: 57א.

<בילי בירון: "כלי שיט" – כלי שיט, שאורכו המירבי אינו עולה על 36 מטרים המסיע או מיועד להסיע נוסעים בשכר, למעט כלי שיט המספק שירותי סיראות; "צוות כלי שיט" – כל אדם הנמצא בכלי השיט והנדרש לכך על פי דין, למעט מי שהוא נוסע; "שירותי סיראות" – הובלת בני אדם או ציוד אל כלי שיט או אל מיתקן ימי או מהם, בכלי שיט, אשר בין תפקידיו הוא משמש לסיוע בתמרוני אוניות ובקשירתן בשטח הנמל.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר הרחבתם.

<בילי בירון: הרחבתי, ואסביר את מהות ההרחבה.

איילת נחמיאס ורבין: נראה לי שזה ניסוח טוב יותר מזה המקורי שקיבלתי.

<דינה בראון: אם אפשר לקרוא: שירותי סיראות.

<בילי בירון: אקרא שירותי סיראות: הובלת בני אדם או ציוד אל כלי שיט או אל מיתקן ימי או מהם, בכלי שיט, אשר בין תפקידיו הוא משמש לסיוע בתמרוני אוניות ובקשירתן בשטח הנמל.

<בילי בירון: נוסח ההגדרה שהעברנו היה: הובלת בני אדם אל כלי שיט או אל מיתקן ימי או מהם, ובלבד שאותם בני אדם מועסקים בבצוע עבודה על כלי השיט או המיתקן הימי, לפי העניין.

<בילי בירון: אסביר את מהות התיקון.

איילת נחמיאס ורבין: בעצם, אני לא בטוחה שזה לא מצמצם.

איילת נחמיאס ורבין: חשבתי שזה מרחיב.

איילת נחמיאס ורבין: בנוסח המקורי היה די ברור התפקיד של אותם בני אדם.

איילת נחמיאס ורבין: איכשהו פה נראה שיש- - -

<בילי בירון: אני בעצם מוסיפה.

<בילי בירון: המטרה של הגדרת שירותי סיראות היא לתאר בעצם את המציאות, כאשר בנמל כיום יש כלים שמשמשים את חברת הנמל או את התאגיד, במקרה של קצא"א, שמפעיל את הנמל, למספר שימושים.

<בילי בירון: זה בשונה מכלי שיט רגילים, שבדרך כלל יש להם ייעוד ושימוש אחד.

<בילי בירון: אסביר איך זה קשור להערה שקיבלנו מקצא"א.

<בילי בירון: ההערה שקיבלנו מקצא"א – אני מאוד מקווה שנגיע אליה היום - היא בתוספת ה-32, מתייחסת לגובה גדר שביקשנו להתקין בכלי שיט, ספציפי לכלי שיט שמספק שירותי סיראות, ואז, כאשר בחנו שוב את ההערה של קצא"א, פתאום אני הבנתי שאותם כלים שמספקים את שירותי הסיראות לא מובילים - רק אנשים שמועסקים על כלי שיט אחר או על המתקן הימי, אלא הרבה פעמים הם מובילים בני משפחה של אנשים שנמצאים על כלי שהשיט, שזו הדרך שלהם לפגוש את בני המשפחה שלהם.

<בילי בירון: קיבלתי אתמול הרצאה מאלפת על העניין הזה ואיך זה קורה, ובני המשפחה שבאים לפגוש את האבא.

<דינה בראון: אולי במקום אחר.

<בילי בירון: אולי בקצא"א לא, אבל אנחנו כמובן הרי לא עושים תקנה רק לקצא"א.

<בילי בירון: אחד מאנשי צוות.

<בילי בירון: ואז, ברגע שהבנתי את העניין הזה, ההגדרה שיש כאן לשירותי סיראות היא כבר לא מתאימה, כי אנשים שכלי השיט הזה עשוי להוביל הם לא רק מועסקים אלא גם אנשים שלא מועסקים.

<בילי בירון: לכן תיקנתי את ההגדרה במובן הזה שהורדתי את ה"בלבד שאותם אנשים מועסקים".

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שחסר לי "בין היתר".

<בילי בירון: "בין תפקידם" זה לא מספיק?

איילת נחמיאס ורבין: לא.

איילת נחמיאס ורבין: "שבין היתר משמש".

<בילי בירון: אין שום בעיה.

<בילי בירון: הערה מקובלת.

<בילי בירון: בהחלט.

<מירב תורג'מן: "בכלי שיט אשר בין היתר משמש לסיוע בתמרוני אוניות ובקשירתן בשטח הנמל".

<מירב תורג'מן: בסדר.

<דרור וגשל: אני רק תוהה כרגע, האם - כלי השיט מוגדר עכשיו רק על-פי מאפייני תפקידי כלי השיט.

<דרור וגשל: זה אומר שכלי כזה – אם למשל לוקח כלי של קצא"א, שבין היתר הוא משמש לשירותי סיראות, אבל עכשיו אשתמש בו להסעת נוסעים רגילה לשכר, אל כלי שיט או אל מתקן ימי- - -

<בילי בירון: הוא עדיין בגדר שירותי סיראות.

<דרור וגשל: למה הוא לא נכנס להגדרה הכללית?

<בילי בירון: כי אותו כלי שיט עושה – לא באותו רגע, אבל בתכליתו הוא עושה פעולות נוספות – לפעמים קושר, לפעמים גורר, לפעמים הוא מוביל כל מיני דברים.

<בילי בירון: לא גורר, אבל עושה כל מיני פועלות אחרות, ובין היתר הוא יוביל גם נוסעים בשכר – לא נוסעים, למשל, כשאני רוצה לעשות סיבוב בנמל.

איילת נחמיאס ורבין: דרור אומר: עכשיו הסירה משמשת לשירותי סיראות לפי ההגדרה.

איילת נחמיאס ורבין: מחר בבוקר היא לא תשמש לשירותי סיראות כהגדרתם בתקנות אלא להובלת נוסעים בשכר בצורה אחרת כלשהי.

איילת נחמיאס ורבין: לכן הוא אומר – האם הגדרנו - אני טועה?

<דרור וגשל: לא, אני אומר שברגע ששירותי הסיראות מגדירים את מאפייני הסירה, הסירה תמיד תהיה לשירותי סיראות.

<בילי בירון: תמיד לשירותי סיראות.

<בילי בירון: גם כשהיא מובילה את האנשים האלה למתקן הקידוח למשל, היא עדיין נשארת בישורתי סיראות, לכן תמצא כאן התייחסות מפורשת בחובות, בין אם זה במתקנים ובין אם בדברים אחרים לסירה הזאת.

<בילי בירון: היא תמיד נשארת ככלי שיט שמבצע שירותי סיראות.

<מירב תורג'מן: אני חושבת שנכון שתוגדר ככלי שיט שמספק שירותי סיראות, כי אז כל ההוראות חלות עליה.

<דינה בראון: אני עו"ד דינה בראון, מקצא"א.

<דינה בראון: הרשיון של כלי השיט הוא בהתאם לשימושים שלו.

<בילי בירון: נכון.

<דרור וגשל: נעלה את ההערה הזאת בהמשך, כשנגיע.

<מירב תורג'מן: אם כך, אפשר להצביע על תקנה 5 – הרישא, ועל תקנה 57א המוצעת.

איילת נחמיאס ורבין: מי בעד?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 5 – הרישא ותקנה 57 – פה אחד תקנה 5 – הרישא ותקנה 57 אושרו.

איילת נחמיאס ורבין: תודה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו ממשיכים.

<בילי בירון: 57ב.

<בילי בירון: התנהגות והופעה.

<בילי בירון: צוות כלי שיט ילבש לבוש נקי ומסודר, והמאפשר את זיהויו כצוות כלי השיט.

<בילי בירון: ההוראה הזאת בבסיסה נשענת על הוראה שקבועה כיום בצו פיקוח, עם תוספת שמאפשרת זיהויו כצוות כלי שיט.

איילת נחמיאס ורבין: המילה "מדים" היתה לי חסרה בהקשר הזה.

איילת נחמיאס ורבין: הנחת העבודה שלכם היא שאין להם מדים?

איילת נחמיאס ורבין: בדרך כלל יש סוג של מדים.

<בילי בירון: הם לא מחויבים.

<בילי בירון: זה לא חייב להיות מדים.

<בילי בירון: לא ירדנו לרזולוציה כזאת.

<מירב תורג'מן: אותי כאמור הטריד יותר מה זה נקי.

<מירב תורג'מן: זה אמנם קיים כיום בתקנות, אבל איך אפשר לבחון את רמת הניקיון?

<בילי בירון: אני חושבת שהכוונה שלנו היא לדברים יותר דרמטיים - משהו שלא יהיה מזוהם משמן מכונות או משהו קיצוני.

איילת נחמיאס ורבין: לכן הייתי אומרת: לבוש נאות.

איילת נחמיאס ורבין: אבל נקי ומסודר.

<מירב תורג'מן: גם אני חשבתי לשנות את הנוסח.

<מירב תורג'מן: זה קיים בצו כיום.

איילת נחמיאס ורבין: הבנו שאם זה קיים בצו, זה לא רלוונטי, וחשבתי שאטביע את חותמי אם נהפוך את זה לנאות, אבל לא אתעקש על זה.

איילת נחמיאס ורבין: לבוש נקי ומסודר- - - אצביע על 57ב.

איילת נחמיאס ורבין: מי בעד?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ב – פה אחד תקנה 57ב אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: אני בעד.

איילת נחמיאס ורבין: ממשיכות.

<בילי בירון: 57ג.

<בילי בירון: חובת הזדהות.

<בילי בירון: לפי דרישת נוסע, חייב קברניט כלי שיט או קברניט של כלי שיט המספק שירותי סיראות להזדהות בשמו המלא, בין בזמן ההפלגה ובין בסמוך לאחריה.

<בילי בירון: בסמוך – תוקן- - -

איילת נחמיאס ורבין: ברשותך, אני חוזרת ל-57ב רגע.

איילת נחמיאס ורבין: עבדתי בעברי בחברת תעופה.

איילת נחמיאס ורבין: בתקנות הטיס, כשהן מתייחסות ללובשי המדים במטוס, יש התייחסות שאומרת מה הם אמורים ללבוש לאפשר את זיהויים כצוות כלי התעופה?

איילת נחמיאס ורבין: לא סתם משהו מפריע לנו.

איילת נחמיאס ורבין: יש פה אי בהירות די גדולה – מה מאפשר את זיהויו של צוות כלי שיט, בעיניי.

איילת נחמיאס ורבין: יש סבבה 5 בנמל יפו - אני לא חושבת שיש בעיה שהם לובשים חולצה של סבבה 5.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אני חושבת שכשאנחנו מדברים על כלי השיט שפה בתקנות, נדרשת איזושהי בדיקה.

איילת נחמיאס ורבין: אתמול בלילה כשקראתי את התקנות, חשבתי, מה המקבילה לכלי תעופה?

איילת נחמיאס ורבין: על פניו באופן ההתנהלות לא אמור להיות הבדל.

איילת נחמיאס ורבין: אני אשאיר את האישור כפי שהוא כרגע, כדי לא לעכב אותנו, אבל אני מבקשת לקבל תשובה על כך.

<בילי בירון: על חוק הטיס?

איילת נחמיאס ורבין: כן.

איילת נחמיאס ורבין: יכול להיות שתג זיהוי זה לא מספיק.

<בילי בירון: גברתי, אני רוצה להתייחס.

<בילי בירון: מבחינתנו, הרזולוציה של איך זה ייעשה - האם זה ברמה של חולצה או תג זיהוי, זה פחות משמעותי; יותר חשוב לנו, וגם מבחינת החובות שאנו מחילים פה על אנשי צוות לסייע וכו', אני לא בטוחה שהאנלוגיה בהקשר הזה לכלי טיס היא נכונה.

<בילי בירון: אנחנו עוסקים פה בטווח של כלי שיט – החל מכלי שיט מאוד קטנים שמסיעים – עמרם, כמה נוסעים?

<עמרם בן ישי: בודדים.

<בילי בירון: שלושה, ארבעה, חמישה, סבבה לצורך העניין, וכלה באוניית נוסעים קטנה.

איילת נחמיאס ורבין: אתם מניחים שחברת ספנות גדולה, יהיה לה אינטרס שהמדים יהיו ממותגים, שלאנשים יהיה קל מאוד לזהות, ובסירה קטנה, כומ חברת סכר, יהיה פחות דגש על הזיהוי הזה.

איילת נחמיאס ורבין: אני דבקה בבקשתי.

איילת נחמיאס ורבין: אני כן חושבת שיש מקבילה.

איילת נחמיאס ורבין: נכון שיש פחות כלי שיט מכלי טיס שנמצאים במרחב הימי שלנו לעומת המרחב האווירי שלנו, אבל אני חושבת שכשאנחנו קוראים את זה, ראוי שנדע מה זה אומר.

איילת נחמיאס ורבין: מצדי, אתם רוצים לבדוק איך נהגי אוטובוסים אמורים לזהות את עצמם או נהגי רכבות ונותני שירות ברכבות – מקובל עליי שתעשו את הבדיקה הזאת, אבל פה בדרך כלל יש יותר אנשי צוות.

איילת נחמיאס ורבין: לכן המקבילה של כלי תעופה היא המקבילה הנכונה.

<אהרון כהן: זה נכון בטיחותית.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר.

איילת נחמיאס ורבין: נחזור ל-57ג.

<בילי בירון: חובת הזדהות.

<בילי בירון: לפי דרישת נוסע, חייב קברניט כלי שיט או קברניט של כלי שיט המספק שירותי סיראות להזדהות בשמו המלא, בין בזמן ההפלגה ובין בסמוך לאחריה.

<בילי בירון: בסמוך לאחריה – זו תוספת בעקבות שיחה- - -

איילת נחמיאס ורבין: למה לא גם לפניה?

<בילי בירון: לא חשבנו שזה נחוץ.

איילת נחמיאס ורבין: מישהו מכם נסע פעם בספינה?

איילת נחמיאס ורבין: זאת לא ספינת אהבה, אבל זה כאילו כן.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא רואה שום הבדל בין לאחריה לבין לפניה.

<מירב תורג'מן: הצוות יכול להתחלף בדקה האחרונה.

איילת נחמיאס ורבין: זה כמו לומר שקברניט של מטוס מתחלף בחמש דקות שלפני טיסה.

איילת נחמיאס ורבין: מצריך בדיקה, אבל אני לא רואה שום הבדל בין לפניה לבין אחריה.

<אהרון כהן: בדרך כלל רוצים לדעת מי הקברניט לפני ההפלגה.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאוד מקפידה מי.

איילת נחמיאס ורבין: כמו רובנו, אני פחות נוסעת בלי שיט, למעט קייאקים.

איילת נחמיאס ורבין: ..

איילת נחמיאס ורבין: אני לא רואה הבדל בין בסמוך לפניה לסמוך אחריה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שסמוך לפניה, זה חשוב באותה מידה.

<בילי בירון: אין לי התנגדות.

<בילי בירון: מקבלת את ההערה.

איילת נחמיאס ורבין: בין בסמוך ליציאה להפלגה, בין בזמן ההפלגה ובין בסמוך לאחריה.

<בילי בירון: בסדר גמור.

<מירב תורג'מן: נחשוב על ניסוח אחר כך.

<מירב תורג'מן: בסמוך לפני ההפלגה, בזמן ההפלגה ובסמוך אחרי ההפלגה.

<בילי בירון: בסדר גמור.

איילת נחמיאס ורבין: אני מעלה את 57ג בכפוף לתיקון.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ג – פה אחד תקנה 57ג אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה.

<בילי בירון: 57ד.

<בילי בירון: סיוע בעלייה ובירידה.

<בילי בירון: צוות כלי שיט יסייע לנוסעים, במידת הצורך, בעליה לכלי השיט ובירידה ממנו.

איילת נחמיאס ורבין: זה רק בעלייה ובירידה; לא בהתנהלות בתוך כלי השיט.

<בילי בירון: נכון.

<יורם נאמן: בזמן הפלגה יושבים.

איילת נחמיאס ורבין: כל הזמן?

איילת נחמיאס ורבין: לא מדברים על הסירות של קצא"א אלא על עיקר השימוש.

<אהרון כהן: הוא התכוון לזה שצריך על-פי חוק, שיהיה ספסל ישיבה.

<אהרון כהן: צריך שיהיה מקום ישיבה לכל אדם.

איילת נחמיאס ורבין: מאה אחוז.

איילת נחמיאס ורבין: סעיף 57ד - מי בעד?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ד – פה אחד תקנה 57ד אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: בעד.

<בילי בירון: 57ה.

<בילי בירון: העברת נוסע מכלי שיט.

<בילי בירון: לא יעביר קברניט ולא יתיר העברה של נוסע מכלי שיט בעת הפלגתו לכלי שיט אחר, אלא בעת חירום וכדי למנוע או להפחית סכנה לחיי האנשים שבכלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה חשובה מאוד.

איילת נחמיאס ורבין: אני מצביעה בעד תקנה 57ה.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ה – פה אחד תקנה 57ה אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: אושר.

<בילי בירון: 57ו.

<בילי בירון: הסעת קטינים.

<בילי בירון: קברניט כלי שיט לא יסיע קטין שגילו מתחת לגיל 12, אלא בליווי אדם מבוגר אחד לכל 10 קטינים כאמור- - -

איילת נחמיאס ורבין: עצור.

איילת נחמיאס ורבין: אתמול בלילה אמרתי לעצמי: איך הגעתם ליחס הזה של ליווי אדם מבוגר אחד לעשרה קטינים?

איילת נחמיאס ורבין: ואם יש שם ילדים בני שנתיים וילדים בני 16?

איילת נחמיאס ורבין: אלה עשרה קטינים על-פי חוק.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאוד מאוד מאוד מתלבטת.

<בילי בירון: בעניין הזה הונחינו לפי הנוסח הקבוע.

איילת נחמיאס ורבין: העולם השתנה, אבל יש בטרם, וזה ממש לא יעבור ככה.

איילת נחמיאס ורבין: תמצאו בבקשה את היחס המתאים.

איילת נחמיאס ורבין: יש ילדים מגיל 12 ועד גיל 12.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא רק עניין של קטינים.

איילת נחמיאס ורבין: קטינים זו הגדרה לפי חוק האפוטרופסות – אני לא צריכה לומר לך - מאוד מובהקת.

איילת נחמיאס ורבין: אתם צריכים לתת לנו תשובות יותר טובות בעניין הזה, אני חושבת.

איילת נחמיאס ורבין: או לפצל את זה לפי גילאים.

<בילי בירון: פה זה עד גיל 12.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, את צודקת.

איילת נחמיאס ורבין: מקבלת את התיקון.

<מירב תורג'מן: מגיל 12, בהנחה שכל הילדים – אני קוראת להם ילדים – הם לא צריכים ליווי מבוגר.

<מירב תורג'מן: מגיל 12 עד גיל 18 לא נדרש פה ליווי.

איילת נחמיאס ורבין: זאת שאלה.

איילת נחמיאס ורבין: קטין מגיל 12 שנוסע לבד לא נדרש לשום ליווי?

איילת נחמיאס ורבין: בכל מקרה עשרה קטינים מתחת לגיל 12 ומבוגר אחד - זה נראה לי פרופורציה לא נאותה.

<מירב תורג'מן: זה יכול להשית עלויות גם על הנוסעים.

<בילי בירון: רק על הנוסעים.

<מירב תורג'מן: יכול להיות שהוא יצטרך לספק את המלווה.

<דרור וגשל: אם באים לו עכשיו קבוצה, כיתה עם מורה ושלושים ילדים, זה אומר שהוא לא יעלה אותם, כי צריך להביא עוד שני אנשים, ואם יוריד את מספר האנשים, צריך להביא עוד אנשים, לשלם על עוד מלווים.

<דרור וגשל: זה בלי ספק יושת על הנוסעים; לא על הקברניט.

לאה ורון: זה יושת על הקבוצה.

<בילי בירון: נכון.

<מירב תורג'מן: צריך לחשוב מבחינת העלויות.

<אהרון כהן: יש המון כלי שיט של 12, 15 איש, ולילדים קטנים מבוגר מלווה אחד, זה לא מספיק.

איילת נחמיאס ורבין: אני יודעת שזה נכון.

איילת נחמיאס ורבין: אני משתדלת לא להתעכב על משהו לא מהותי.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שמבוגר אחד זה לא הגיוני.

איילת נחמיאס ורבין: שני מבוגרים נראה לך מספיק?

לאה ורון: כן.

איילת נחמיאס ורבין: ואם זה ילדים ממש קטנים?

לאה ורון: אפילו במעונות יש חמישה ילדים קטנים על מטפל.

איילת נחמיאס ורבין: גם שם הפרופורציה בעייתית, אבל אנחנו היום לא מדברים על מעונות אלא מדברים על משהו שמזמן סכנה באופן מובהק.

איילת נחמיאס ורבין: נעשה את זה שני מבוגרים.

<דרור וגשל: אז מבוגר אחד לכל חמישה ילדים.

איילת נחמיאס ורבין: כן.

איילת נחמיאס ורבין: נחזור רגע למעל גיל 12.

איילת נחמיאס ורבין: האם מעל גיל 12 – תחשבי רגע על הנכדים – האם אנחנו רואים את זה כלא בעייתי, שילדים בני 12 לא יהיו מלווים בכלל בשום צורה על-ידי מבוגר?

לאה ורון: אין לי נכדים בגיל הזה, אבל אני יכולה לרענן את זיכרוני לימים שבהם ילדיי היו בני 12.

לאה ורון: לא הייתי שולחת אותם לבד לשום שיט.

לאה ורון: מה יש לדבר?

<דרור וגשל: זה לא לבד.

<דרור וגשל: ברור שאפשר לבד.

<דרור וגשל: יכולים להיות גם עם מבוגר.

איילת נחמיאס ורבין: צוות הוועדה הנפלא, בואו נחשוב, האם הגיוני להעלות את הגיל עד גיל 15, ואז מ-15 עד 18 זה סולו?

איילת נחמיאס ורבין: ושני מלווים עד גיל 15?

איילת נחמיאס ורבין: או אחד לחמישה.

איילת נחמיאס ורבין: זה נראה לי יותר הגיוני איכשהו.

איילת נחמיאס ורבין: נראה לי יותר רלוונטי למציאות של היום.

<בילי בירון: אין לי התנגדות.

<דרור וגשל: גברתי, יש לשינוי הזה משמעות גדולה, עלולה להיות לו משמעות גדולה על הציבור.

<דרור וגשל: השאלה, האם לא כדאי לתת לציבור- - -

איילת נחמיאס ורבין: אני מוכנה לתת לכם עוד חשיבה.

איילת נחמיאס ורבין: אני בתחושה שהנחת העבודה – ביני לביני חשבתי שגיל 14 נראה לי סביר.

איילת נחמיאס ורבין: זה גם הגיל שבו מותר להתחיל להתנייע באופניים חשמליים.

איילת נחמיאס ורבין: אני מנסה להקיש מהתנהלות שלנו כרגולטור בעוד תחומים.

<בילי בירון: כל הצורך בסעיף הזה מבחינתנו כרשות הספנות והנמלים נובע מזה שצוות כלי השיט צריך להיות עסוק בהשטת כלי השיט בצורה בטוחה ולא בטיפול כמו הדוגמה הטובה שנתת, של הפעוט בן השנתיים, אבל ילדים מגיל 12 או 13, אנחנו סברנו שגיל 12 אפשר להמשיך, אבל אין לי בעיה לשנות את הגיל – הם עצמאים ולא זקוקים לטיפול.

<בילי בירון: להבדיל מנסיעה באופניים חשמליים, הם מצויים במתחם- - -

איילת נחמיאס ורבין: לפעמים ילדים בני 12, רמת הפיכחון שלהם ביחס לסכנה, יכולה להיות קצת בעייתית.

<בילי בירון: גיל 15 נראה לי ממש – ילדים בדרך כלל עצמאיים, בוגרים.

איילת נחמיאס ורבין: זה נכון, אבל העיר דרור, שהמשמעות היא מאוד דרמטית מבחינת הציבור.

<בילי בירון: המשמעות הכספית, בהחלט.

איילת נחמיאס ורבין: מה קורה בפועל?

<אהרון כהן: בפועל בכלי שיט קטנים מעל גיל 14 מספיק אחד, אבל מתחת – שניים.

איילת נחמיאס ורבין: הצעתי 14.

איילת נחמיאס ורבין: קטינים עד גיל 14.

<דרור וגשל: ואחד לחמישה מתחת ל-14?

<דרור וגשל: מעל 14 בלי ליווי.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: נראה לי סביר.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לתיקונים הללו אני מאשרת תקנה 57ו.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ו – פה אחד תקנה 57ו אושרה.

<בילי בירון: משמעת.

<בילי בירון: 57ז.

<בילי בירון: (א) כל נוסע בכלי שיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות חייב למלא אחר הוראות הקברניט וצוות כלי השיט שניתנו לשם הבטחת בטיחות השיט, נוסעיו, אנשי הצוות או המטען שבו וביטחונם, או לשם שמירה על הסדר הטוב בכלי השיט או על המשמעת בו.

<בילי בירון: (ב) לא יפריע אדם בכלי שיט ובכלי שיט המספק שירותי סיראות לאיש צוות במילוי תפקידו, לא ישתתף בתגרה בכלי שיט כאמור, לא יתפרע בו ולא יעשה מעשה הפוגע בבני אדם, בחיות, בכלי שיט כאמור או בציוד שיט שבו.

<מירב תורג'מן: אני מפנה את תשומת לבכם שתקנה (ב) מחילה חובות על הנוסע ולא על צוות האונייה.

<מירב תורג'מן: אני בחנתי יחד עם משרד המשפטים, עם דרור ועם בילי את סעיף ההסמכה כדי לבחון, האם יש קשר ואם יש הסמכה להחיל חובות על הנוסע ולא רק על צוות הסיפון.

<מירב תורג'מן: בהקשר הזה נחה דעתי - אתה יכול להסביר את זה, לומר מה ראיתם, למה אתה חושב שסעיף הסמכה כן מאפשר לקבוע?

<דרור וגשל: יש פה בעצם שני סעיפי הסמכה – סעיף 60(1)יח ו-4.

<דרור וגשל: סעיף 4 מדבר על כל פעולה הנדרשת לביצוע הוראות פקודה זו.

<דרור וגשל: זו הסמכה רחבה מאוד.

<דרור וגשל: לכן מצדה היא לא מגבילה את סמכות שר התחבורה להטיל חובות גם עם הנוסעים, לכן אין פה לדעתנו מניעה של הסמכה.

<מירב תורג'מן: חשוב לציין שיש פה גם סעיף עונשין.

<מירב תורג'מן: נגיע אליו גם בהמשך.

<מירב תורג'מן: זו עבירה פלילית.

איילת נחמיאס ורבין: אני מנחשת שהבעיה של היועצת המשפטית היא בעיקר בהגדרה, מה זה יפריע.

איילת נחמיאס ורבין: וסלחו לי – אני חושבת שהיה מקום פה, לדעתי, ללכת לחוק הטיס, שהוא יחסית חדש.

<בילי בירון: עשיתי את זה על בסיס סעיף 77 לחוק הטיס.

<בילי בירון: אקרא אותו.

<בילי בירון: סעיף 77ב בחוק הטיס אומר:

<בילי בירון: לא יפריע אדם בכלי טיס לאיש צוות במילוי תפקידו, לא ישתתף בתגרה בכלי טיס, לא יתפרע בו ולא יעשה מעשה הפוגע בכלי טיס או בציוד תעופתי שבו.

<בילי בירון: משם קיבלתי את ההשראה.

איילת נחמיאס ורבין: קלעתי לדעת גדולים.

איילת נחמיאס ורבין: בבקשה.

<אהרון כהן: לנוסע יש הגדרה בחוק הבין-לאומי בכלי שיט, עד כמה שאני יודע ומבין, אם הוא נדרש לעזור אם צריך, בפינוי, בכל דבר אחר.

<אהרון כהן: זו חובתו.

<אהרון כהן: הוא חייב לעשות את זה.

איילת נחמיאס ורבין: פה מדובר באופן שבו הנוסע מתנהל במצב תקין.

איילת נחמיאס ורבין: לא במצב חירום.

איילת נחמיאס ורבין: בשבוע שעבר אגב דנו פה בהושבה במושבי חירום בתקנות הטיס.

איילת נחמיאס ורבין: כרגע אנו מדברים על מצב שבשגרה בכלי שיט.

<דרור וגשל: שם הדגשנו בפירוש שאין חובה כזאת לנוסע, לעזור.

<בילי בירון: אנחנו מדברים פה על הפרעה, ואם גברתי מבקשת, ארחיב על הקשר ועל החשיבות של זה באופן ספציפי בהיבט של בטיחות השיט.

<בילי בירון: כלי השיט שאנחנו עוסקים בהם עשויים להיות כלים מאוד קטנים, החל מסירה, ממש סירה עם דפנות קטנות.

<בילי בירון: תגרה עלולה לפגוע ביציבות כלי השיט, ממש במובן הכי מוחשי.

<בילי בירון: מעבר לכך, פעילות כזו- - -

איילת נחמיאס ורבין: למעט להגדיר מה זה הפרעה- - -

<מירב תורג'מן: יש לך אחר כך הוראה שמתייחסת לאדם שהתפרע.

<מירב תורג'מן: יש פה סמכויות.

<מירב תורג'מן: הוא רשאי לסרב והוא רשאי גם לנקוט באמצעים סבירים- - -

איילת נחמיאס ורבין: אבל אני חוזרת לשאלת מהי הפרעה.

איילת נחמיאס ורבין: זה שיש סמכויות לעשות אתו מה שצריך, זה דבר אחר.

<בילי בירון: לא הייתי רוצה לגדור את ההפרעה.

<מירב תורג'מן: לא ישתתף בתגרה.

<מירב תורג'מן: אם זה מניח את דעתך- - -

<אלכסנדר גרסון: זו הגדרה מאוד כללית.

איילת נחמיאס ורבין: כיוון שכבר השתכנעתי, אחסוך לך את הצורך להסביר לי.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ז – פה אחד תקנה 57ז אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: מאשרת תקנה 57ז.

<בילי בירון: 57ח.

<בילי בירון: נוסע מסוכן.

<בילי בירון: זה אותן סמכויות שהיועצת המשפטית התייחסה אליהן.

<בילי בירון: (א) קברניט כלי שיט או קברניט של כלי שיט המספק שירותי סיראות רשאי לסרב לקחת להפלגה נוסע העלול לסכן את בטיחות השיט.

<בילי בירון: התיקון של בטיחות השיט הוא בהתאם לשיחה שקיימנו עם היועצת המשפטית של הוועדה.

<בילי בירון: (ב) בעת ההפלגה, הקברניט רשאי לנקוט אמצעים סבירים לבידודו של נוסע כאמור בתקנת משנה (א), וכן להורידו מכלי שיט או מכלי שיט העוסק בשירותי סיראות, בכל עת, למקום בטוח.

איילת נחמיאס ורבין: בשבוע שעבר היה לנו דיון מעניין על איך יודעים בהושבה במושבי חירום במוטסים, איך יודעים מה זה מגבלה נפשית נראית לעין.

איילת נחמיאס ורבין: בעיניי זה היה אחד הדברים היותר הזויים שקיבלתי פה לשולחן שלנו, וגם אמרתי את זה בצורה ברורה לפרוטוקול.

איילת נחמיאס ורבין: אני שואלת את עצמי, איך הוא יודע שהוא מסוכן?

איילת נחמיאס ורבין: שהוא עלול לסכן – גרוע מכך.

<מירב תורג'מן: זה הקריטריון?

<מירב תורג'מן: סיכון פיזי?

<מירב תורג'מן: אם הוא חולה במחלה מידבקת, גם לא תוכל להעלות אותו?

<מירב תורג'מן: איך אתה יודע שהוא חולה במחלה מידבקת?

<בילי בירון: הרי הכול מתחיל מידיעה או מחשש אצל הקברניט, שאדם מסוים עלול לסכן את בטחות השיט.

<בילי בירון: באמת המקרים, שנניח, 98% מהמקרים שאנחנו יכולים לחשוב עליהם זה אדם שעוד כשעומד על הרציף, אולי אפילו רחוק, מתחיל בתגרה מאוד מאוד אלימה.

<בילי בירון: קיימנו על זה שיחה ממושכת אתמול.

<בילי בירון: אני חושבת שיש לנו פה האיזון הראוי מכמה מובנים.

<בילי בירון: קודם כל, קברניט כלי השיט, האינטרס שלו הוא להעלות כמה שיותר נוסעים, כי זו הפרנסה שלו.

<בילי בירון: זה לא שהוא עושה את זה למטרה אחרת.

<בילי בירון: כל אדם שאומר: אותך לא אעלה - זה פוגע בו באופן אישי.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא מודאגת מהאינטרס- - -

<בילי בירון: האינטרס לאזן את זה שינהג באפליה.

איילת נחמיאס ורבין: הרי אנחנו לא רנטגן של אנשים, ואני יוצאת מנקודת הנחה שאנשים שהגיעו להיות קברניטי כלי שט הם אנשים מאוד טובים, איכותיים ואחראיים, אבל כמו כולנו הם לא מושלמים, וסובלים מדעות קדומות.

איילת נחמיאס ורבין: דוגמה מאוד טובה שמישהו נתן לי אתמול, כשדיברתי על ההושבה במושבי חירום - מישהו שיש לו טורט.

איילת נחמיאס ורבין: האם מישהו שיש לו טורט, שיכול לקלל מתוקף זה שיש לו סינדרום כזה – הוא לא שולט בזה - יכול הקברניט להגיד שהוא מסכן את כלי השיט?

<בילי בירון: אני סבורה שזה לא סביר.

איילת נחמיאס ורבין: זה אומר שהאדם צריך להסתובב עם פתק מהרופא, שיש לו טורט.

<בילי בירון: אני לא חושבת שזה דבר שעלול לסכן את בטיחות השיט.

<בילי בירון: לכן החידוד הזה – הורדנו: לסכן את כלי השיט, את הנוסעים.

<בילי בירון: הוא לא יכול.

<בילי בירון: הגדרנו פה: לסכן את בטיחות השיט, כי זו המהות.

<בילי בירון: אני סבורה שקברניט, וחלילה קברניט יחליט למנוע מאדם שיש לו תסמונת טורט, ואחר כך יתלוננו על אותו אדם, אני לא חושבת שזה סביר, והוא יזכה להגנה.

<בילי בירון: אני לא חושבת שהפעיל בסמכות.

<דרור וגשל: השאלה של גברתי נכונה גם לגבי אדם עם טורט שרוצה להיכנס למסעדה.

איילת נחמיאס ורבין: כיוון שלא הביאו לפתחי את התקנות של אישורי כניסה למסעדה, אני לא עוסקת באישורי הכניסה למסעדות אלא אני עוסקת באישור עלייה לכלי שיט.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו עוסקים בשירותי בטיחות, כשרואים שמישהו עלול לסכן.

איילת נחמיאס ורבין: אתם יכולים לתת דוגמה אחרת.

<דרור וגשל: ניסיתי לומר שהדעות הקדומות של אנשים חלות תמיד, ולכן יש לנו חוקים שאוסרים אפליה בכניסה למקומות ציבוריים, והחוק הזה אמור למנוע את האפליות שגברתי מדברת עליהם.

<דרור וגשל: מחלה לא נכנס שם, אבל בעיקרון על האפליות החשודות, יש חוק שמטפל בזה.

<דרור וגשל: פה – ושוב, זה עסק פרטי.

<דרור וגשל: אדם תמיד יכול להחליט שאדם לא נכנס לעסק שלו, גם בספינה.

<דרור וגשל: אם זה היה פה תחבורה ציבורית, והיה פה אלמנטים שמצדיקים שמירה יותר הדוקה על חופש התנועה או על שוויון, היה פה אולי אינטרס לצמצם.

איילת נחמיאס ורבין: אני מקווה שאנחנו לא לוקחים סיכון כבאופן שבו אנחנו מגדירים את הסיכון.

<מירב תורג'מן: אני סברתי שזה מצמצם קצת את שיקול הדעת מבחינת דרישות הסיכון, כשמצמצמים את זה לנוסח של בטיחות השיט.

איילת נחמיאס ורבין: אאשר את זה בלב כבד מסוים.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לתיקון שהציעה היועצת המשפטית של הוועדה, תקנה 57חמאושרת על-ידי.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ח – פה אחד תקנה 57ח אושרה.

<בילי בירון: 57ט.

<בילי בירון: מי שתייה.

<בילי בירון: (א) קברניט של כלי שיט או קברניט של כלי שיט המספק שירותי סיראות, או מי מטעמם, יצייד לפני תחילת כל הפלגה את כלי השיט במי שתיה ראויים לשתייה בכמות שלא תפחת מ- 3 ליטרים לכל אדם שכלי השיט מורשה להסיע לכל יום הפלגה או חלק ממנו.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר זה כולל את הצוות בהגדרה.

<בילי בירון: כן.

<בילי בירון: (ב) מי השתייה יסופקו לנוסעים ולצוות ללא תמורה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאשרת תקנה 57ט.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57ט – פה אחד תקנה 57ט אושרה.

<בילי בירון: 57י.

<בילי בירון: בתי שימוש וברזים.

<בילי בירון: בעל כלי השיט או בעל כלי שיט המספק שירותי סיראות, או מי מטעמם יתקין בכלי שיט בתי שימוש וברזים לשטיפת ידיים, כמפורט להלן: (1) בכלי שיט הרשאי להסיע עד 55 נוסעים למעט סירה, יותקן בית שימוש אחד לפחות;

איילת נחמיאס ורבין: גם על זה שאלתי אתמול את עצמי את השאלה – לפי מה התקן של 1 ל-55?

איילת נחמיאס ורבין: לפי הניסיון שלכם מכלי שיט?

איילת נחמיאס ורבין: זה מה שקיים בצווים היום?

<מירב תורג'מן: זה לא קיים.

<מירב תורג'מן: יש לקונה, כי בין 50 ל-150 אין התייחסות.

איילת נחמיאס ורבין: מה התקינה שלפיה החלטתם?

איילת נחמיאס ורבין: כי לאה ואני לא נכנסות לשירותים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: הרי יש תקינה לדברים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: לא נראה לי שמישהו קם בבוקר, והמציא שזה שירותים 1 ל-55 נוסעים.

איילת נחמיאס ורבין: אני מגיעה מהמגזר העסקי, אז אני רגילה לנתונים.

איילת נחמיאס ורבין: כי מעל 55 נוסעים יותקנו שני בתי שימוש לפחות.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר אם יש 300 נוסעים, שני בתי שימוש?

איילת נחמיאס ורבין: זה מספיק?

<בילי בירון: מייד אבדוק את זה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שגם ברספ"ן נתקלים בהרבה מאוד סוגי כלי שיט.

איילת נחמיאס ורבין: כלי השיט של Carnival cruise, אני מהמרת שהתקינה שלהם קצת יותר- - -

<בילי בירון: זה לא חל עליהם.

<בילי בירון: הפרק השני חל עליהם.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: אני רגע רוצה לסתור את עצמי - מבחינה פיזית, אל מול המתאם של דרישות החוק מבחינה בטיחותית וכו' והצרכים הטכנולוגיים של כלי שיט היום.

<מירב תורג'מן: חשוב לציין שהמצב החוקי היום היה שמעל 150 איש נדרשו שני תאים.

<מירב תורג'מן: כלומר יש שיפור.

איילת נחמיאס ורבין: אז שוב, לפי מה החליטו שזה 1 ל-55?

<בילי בירון: מקווה שאמצא פה את המכתב.

איילת נחמיאס ורבין: אולי מישהו יקרא בינתיים?

<מירב תורג'מן: אני אקרא.

<מירב תורג'מן: (3) ליד כל בית שימוש יותקן ברז מים לנטילת ידיים ולידו תהיה כמות מספקת של נייר טואלט, סבון ומגבות נייר או מיתקן אחר לייבוש ידיים; (4) השימוש בבתי השימוש ינתן לנוסעים ולאנשי הצוות ללא תמורה; (5) בתי השימוש יוחזקו במצב סניטרי תקין ונקי.

איילת נחמיאס ורבין: אין לי בעיה עם (3), (4) ו-(5).

<בילי בירון: זה היה לפי חוות הדעת המקצועית אצלנו ברשות.

<בילי בירון: אני לא מוצאת את האסמכתא.

איילת נחמיאס ורבין: כל מספר פוגע.

<אהרון כהן: יש דרגת רשיון ל-55 נוסעים.

<אהרון כהן: אני לא יודע אם זה קשור.

<מירב תורג'מן: זה תלוי בגודל?

<בילי בירון: בין היתר, קשור בגודל כלי השיט, כמובן.

איילת נחמיאס ורבין: נשמע לי הגיוני, מה שאהרון אומר.

איילת נחמיאס ורבין: ניסיתי להבין, מאיפה בא המספר הזה.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לזה שהתחייבתי לא להיכנס לשירותים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: ..

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 57י מאושרת.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57י – פה אחד תקנה 57י אושרה.

<בילי בירון: 57יא.

<בילי בירון: ניקיון בכלי השיט.

<בילי בירון: (א) הקברניט, או מי מטעמו, ידאג לכך שהמקומות המשמשים לנוסעים בכלי השיט יהיו נקיים לפני כל הפלגה בטרם יעלו נוסעים על כלי השיט.

<בילי בירון: (ב) בכלי שיט שדפנותיו או תחתיתו, כולן או מקצתן, עשויות זכוכית, תהיה הזכוכית שלמה לפני כל הפלגה.

<בילי בירון: בעקבות שיחה עם היועצת המשפטית של הוועדה, הורדתי את המילה "נקייה".

איילת נחמיאס ורבין: מה זה אומר "שלמה"?

<מירב תורג'מן: אומר מאיפה החשש שלי הגיע.

<מירב תורג'מן: שוב, בהקשר העונשין של האחריות הפלילית, חצי שנת מאסר ו-50,000 שקלים קנס, אני סברתי שאם הזכוכית לא נקייה, לא מידתי להטיל- - -

איילת נחמיאס ורבין: אני יותר מודאגת מעניין השלמות.

איילת נחמיאס ורבין: אגב, זכוכיות שמכסות תחתית של כלי שיט אמורות להיות בסטנדרטים מיוחדים?

איילת נחמיאס ורבין: זאת זכוכית מחוסנת, משוריינת?

<אלכסנדר גרסון: אני חושב שסדק בזכוכית כזאת זה אי-שלמות.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר "שלמה", ברור שאין בה סדק?

<אלכסנדר גרסון: חד-משמעית.

איילת נחמיאס ורבין: טוב.

אורי מקלב: זה גם הדפנות, חלונות כפולים.

<מירב תורג'מן: רק אציין שבמקור הם ביקשו להחריג את הסעיף הזה מסעיף העונשין, אבל אני סברתי דווקא שצריך להחיל את סעיף העונשין לעניין השבר ולא לעניין הניקיון, לכן הם ביקשו להוריד את המילה "נקייה".

איילת נחמיאס ורבין: נוריד את המילה "נקייה".

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 57יא.

אורי מקלב: אולי הייתי מציע הצעה - לא מלוכלכת – כן היה צריך לכתוב.

<מירב תורג'מן: (א) יספק אותך אולי בהקשר הזה.

אורי מקלב: המקומות המשמשים לנוסעים.

אורי מקלב: כוונת החוק הזה היא למושבים יותר.

אורי מקלב: אני מניח שהכוונה לא לכלי עצמו אלא למושב של הנוסע, שיהיה נקי.

אורי מקלב: השאלה, אם רוצים להכניס מילה.

לאה ורון: מקומות זה לא מושבים.

איילת נחמיאס ורבין: זה גם וגם.

<מירב תורג'מן: אם זה תחתית זכוכית שנועדה לאפשר צפייה לקרקעית הים, אני מניחה שזה גם מקום שמשמש את הנוסע.

<מירב תורג'מן: לכן אני חושבת שזה כן חל בהקשר הזה.

איילת נחמיאס ורבין: מה שעדיין מטריד אותי זה עדיין, מה זה זכוכית שלמה.

איילת נחמיאס ורבין: איפה כתוב מה הסטנדרטים לכלי שיט, איזה סוג זכוכית יהיה בתחתית כלי שיט?

איילת נחמיאס ורבין: אלכס.

<אלכסנדר גרסון: דרישות הנדסיות.

איילת נחמיאס ורבין: הרב מקלב, נצביע על תקנה 57יא?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יא – פה אחד תקנה 57יא אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה.

<בילי בירון: 57יב.

<בילי בירון: איסור השכלת פסולת.

<בילי בירון: לא ישליך אדם פסולת בכלי שיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות, אלא במקומות המיועדים לכך.

<מירב תורג'מן: שוב עלתה השאלה גם בהקשר סעיף ההסמכה, דיברנו על זה כבר, וגם בהקשר סעיף העונשין.

<מירב תורג'מן: למעשה די בכך שאדם ששט בכלי השיט יזרוק לצורך העניין טישיו על רצפת כלי השיט, שניתן יהיה להטיל עליו את חצי שנת המאסר או קנס בסכום 50,000 שקלים.

<מירב תורג'מן: חשבתי שזה מן הסתם לא מידתי.

<דרור וגשל: העבירה הזאת של השלכת פסולת במקום ציבורי – ונניח אם זה מקום ציבורי או יחיד – קיימת היום.

<דרור וגשל: העונש עליה הוא הרבה יותר חמור.

<דרור וגשל: קנס.

<מירב תורג'מן: הקנס.

<מירב תורג'מן: לא מדובר בחצי שנת מאסר.

אורי מקלב: אני מדבר על חוקי איכות הסביבה.

<דרור וגשל: זה עניין סביבתי גם פה.

<דרור וגשל: לא מדובר פה על שמירת ניקיון הסביבה.

אורי מקלב: יודעים כמה זה השלכה ברכבת.

אורי מקלב: כמה זה באוטובוס?

<דרור וגשל: זה לא אותו דבר, וזה קשור לשאלת רשות היחיד או רשות הרבים שדיברנו עליה.

<דרור וגשל: זה לא השלכה מהחלון.

אורי מקלב: גם באוטובוס וברכבת יש.

<דרור וגשל: נגיד את ההבדל.

<דרור וגשל: נכון שההשלכה בכלי תחבורה והשלכה בכלי שיט זה לא אותו דבר – נסביר תכף למה, אבל לפני כן, נגיע לעניין העבירה הפלילית – עבירה פלילית שדינה קנס, קנס גבוה מאוד – 220,000 שקל, יש כל מיני נסיבות לחוק שמירת הניקיון – תלוי איך זרקת את הפסולת ואיזה סוג פסולת, ואיפה בדיוק זרקת אותה- - -

<מירב תורג'מן: פה מדובר על כל השלכת טישיו או עטיפת מסטיק.

<דרור וגשל: נכון, אבל כיום בחוק שמירת הניקיון יש עבירות קנס, כלומר אם היום מישהו ישליך טישיו ברחוב, כנראה שלא יצטרכו ללכת לבית המשפט, והפרקליטות תצטרך להגיש כתב אישום, והוא יצטרך לעבור את כל ההליך המשפטי, שבסופו של דבר בית המשפט יטיל עליו – אפשר שאת העונש המקסימלי שקבוע בחוק, אלא יטילו עליו קנס, וגם הקנסות נעים בין 250 לאלפי שקלים – תלוי בסוג העבירה והנסיבות שלה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו פחות מוטרדים מהקנס ויותר מוטרדים מעונש המאסר.

<דרור וגשל: הסיבה שיש פה עונש מאסר – זה רק כי החוק, פקודת הנמלים קובעת- - -

איילת נחמיאס ורבין: סליחה שאני עוצרת.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא אתן שישיתו פה עונש מאסר על השלכת פסולת, נקודה.

איילת נחמיאס ורבין: לא משהו שאני חתומה עליו.

איילת נחמיאס ורבין: לגבי הקנס, גם גובה הקנס זה משהו שצריך לדון בו.

איילת נחמיאס ורבין: ואני רודפת אחרי אנשים שזורקים סיגריה בערוגת עצים.

<בילי בירון: אנחנו מסכימים.

<בילי בירון: מה שחשוב לנו- - -

איילת נחמיאס ורבין: אז איך תחריגו את זה?

<דרור וגשל: עונש מאסר – גם לא עומדים.

לאה ורון: מה ההבדל בין כלי שיט לכלי תחבורה?

<דרור וגשל: ההבדל בין כלי שיט לכלי תחבורה – בתוך רכבת או בתוך אוטובוס, השלכת פסולת ברשות היחיד.

<דרור וגשל: גם בספינה זה השלכת פסולת ברשות היחיד.

<דרור וגשל: ההבדל היחיד הוא – שבגלל זה יש עבירה פלילית ובאוטובוס אין – הסיכוי שהפסולת שמושלכת מספינה תגיע לים היא יותר גדולה מאשר פסולת שמושלכת בתוך רכבת.

איילת נחמיאס ורבין: אני מודאגת ומוטרדת מזה מאוד.

איילת נחמיאס ורבין: אני פשוט לא רואה איך אנחנו משיתים עונש מאסר.

<דרור וגשל: זה לא יהיה עונש מאסר.

<דרור וגשל: אנחנו לא רוצים עונש מאסר.

איילת נחמיאס ורבין: גם אני מוטרדת מהשלכת- - -

<מירב תורג'מן: מי אמור לדווח בעצם?

<מירב תורג'מן: צוות האונייה?

<דרור וגשל: צריך להגיש תלונה למשטרה, ובית המשפט הוא זה שיצטרך להטיל עונש מאסר.

<דרור וגשל: אבל לא יהיה עונש מאסר.

<דרור וגשל: נוריד את עונש מאסר?

לאה ורון: איך אתם מציעים לתקן את הסעיף?

לאה ורון: חבל על זמן הוועדה, בכל הכבוד.

<דרור וגשל: העונש הקבוע בפקודה, זה סעיף 61א2 לחוק העונשין, זה משהו כמו 29,000 שקל.

<דרור וגשל: זה עונש מקסימלי שמוטל על-ידי בית המשפט.

<מירב תורג'מן: 61א2.

<מירב תורג'מן: ו-א1 זה 14,400 שקלים, נכון?

<דרור וגשל: נכון.

<מירב תורג'מן: זה לא מספיק?

<מירב תורג'מן: 61א1.

איילת נחמיאס ורבין: נתקן את התקנה הזאת, אורי - הגענו להסכמה שעונש מאסר לא יחול במקרה כזה על אף החשש הסביבתי, שכולנו שותפים לו – מוטרדים מכך מאוד, אך זה לא מידתי, לטעמי.

איילת נחמיאס ורבין: הקנס יהיה עד גובה 14,400, שזה גם קנס שצריך להיות מוטל על-ידי בית המשפט.

<מירב תורג'מן: זה 61א1 לחוק העונשין.

אורי מקלב: אבל במהרה הם יבואו לוועדת החוקה ויבקשו לעשות עיצומים כספיים.

<מירב תורג'מן: זה עבירות מינהליות.

אורי מקלב: אתם תבואו עם זה, ואז יהיו קנסות בלי בית משפט.

<דרור וגשל: נכון, אבל נמוכים יותר.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו הגדרנו את הרף, כי אנחנו לא יכולים לא להגדיר כלום.

אורי מקלב: מה גובה הקנס היום של מי שמשליך ברכבת?

<דרור וגשל: בתוך הרכבת עצמה אין.

איילת נחמיאס ורבין: זה מדהים אותי.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא מבקשת שתטילו קנסות על הציבור – מספיק יש עליו קנסות, אבל כל הסיפור פה, אורי, הוא שחוששים שהפסולת תגיע לים, והסכנה בזיהום הים הוא גדול, וכולנו ערים לו ומטפלים בו ונדרשים לו כל הזמן.

איילת נחמיאס ורבין: הסיכון בכל זאת בהשלכת שקית במבה, שזו הדוגמה שקודם נתנה מירב בצדק, או טישיו, על הכביש או פסי הרכבת – זה לא נעים, אנחנו מאוד סולדים מזה כמובן, אבל הסיכון הסביבתי הגדול הו פחות גבוה.

איילת נחמיאס ורבין: זאת הסיבה.

אורי מקלב: פה מדובר באותו טישיו שנמצא בתוך הספינה.

איילת נחמיאס ורבין: מחשש שיגיע במהירות לים, כי יש רוח, יש יציבות.

<בילי בירון: יש כלים שהם פתוחים, דפנות נמוכות.

איילת נחמיאס ורבין: לאור הזיהום שהים התיכון חווה, לפחות – צר עולמי כעולם נמלה – מה שמעניין אותי זה הים התיכון או הכנרת או ים המלח – לאור הזיהום שאנחנו רואים, לאור זה שבעלי החיים – רק לאחרונה התגלה עוד צב ים עם שקית.

<דרור וגשל: אני רק רוצה לעדכן את הוועדה – חוק שמירת הניקיון, סעיף 13ב לחוק שמירת הניקיון אומר:

<דרור וגשל: העושה אחד מאלה דינו מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61א4 לחוק העונשין.

<דרור וגשל: זה הקנס המאוד גבוה, 220, ומשליך פסולת המלכלך את רשות הרבים בניגוד להוראות סעיף 2- - -

איילת נחמיאס ורבין: הרגע אמרת לנו באסרטיביות שזה רשות היחיד, הספינה.

איילת נחמיאס ורבין: צריך להחליט.

<דרור וגשל: החשש פה הוא לא רשות היחיד אלא רשות הרבים.

<דרור וגשל: אנחנו רואים את לכלוך הספינה כרשות הרבים.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו כרגע ברשות היחיד.

<דרור וגשל: אם זה היה רשות היחיד, לא היינו קובעים פה עבירה פלילית.

איילת נחמיאס ורבין: אבל כיוון שכבר סיכמנו שעבירה פלילית לא תהיה במקרה הזה; קנס – הסכמנו.

איילת נחמיאס ורבין: זו עבירה פלילית, לא מאסר.

<דרור וגשל: רק נגיד שהשלכת פסולת בכל מקום אחר בארץ זה כן עבירה שדינה מאסר שנה.

<מירב תורג'מן: אין קריטריונים שם להיקף הפסולת?

<דרור וגשל: לא.

איילת נחמיאס ורבין: כיוון שלא אוכפים- - -

<דרור וגשל: פסולת, זה נקרא פסולת בנייה- - -

<דרור וגשל: פסולת לרבות שיירי מזון, קליפות- - -

אורי מקלב: אצלכם.

<דרור וגשל: אצלנו אין הגדרה לפסולת.

<דרור וגשל: אני מקריא מחוק שמירת הניסיון.

<דרור וגשל: פסולת בנייה זה מאסר שלוש שנים.

<דרור וגשל: אבל פסולת רגילה- - -

אורי מקלב: פסולת מוגדר כפסולת בנייה, פסולת לא- - -

<דרור וגשל: לא.

<דרור וגשל: מוגדר גם כשיירי מזון, קליפות, ניירות, בקבוקים.

איילת נחמיאס ורבין: הרב מקלב, אני רוצה שנתכנס להבנות.

איילת נחמיאס ורבין: סיכמנו - גם אם זו עבירה פלילית, לא יהיה בצדה מאסר; יהיה בצדה קנס בגובה סעיף 61א1 של חוק העונשין.

איילת נחמיאס ורבין: אורי, קיבלתי את הצעת היועצת המשפטית שלנו, שנצביע על הסעיף הזה כרגע כפי שהוא.

איילת נחמיאס ורבין: כשנגיע לתקנה שעוסקת בסעיף העונשין, תהיה הוראה נוספת לגבי תקנה 57ב.

<דרור וגשל: רק אגיד עוד דבר שנתבקשתי להגיד.

<דרור וגשל: התייעצתי בנושא הזה עם המשרד להגנת הסביבה.

<דרור וגשל: הם מסרו שהעניין הזה הועבר אליהם מעט מדי זמן לפני הדיון, ולכן הם לא הספיקו להתייחס לעניין הזה.

<דרור וגשל: בשיחה המקדימה שלי אתם הם חשבו שקנס לפי 61א1 הוא נמוך, אבל אני לא יכול לומר עמדה רשמית לעניין הזה.

<דרור וגשל: שוב - הם לא פה לעניין הזה.

<דרור וגשל: אמרתי מה שנתבקשתי.

<מירב תורג'מן: לשיקול דעת חברי הוועדה.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 57יב.

איילת נחמיאס ורבין: אושרה על-ידי שני חברי הכנסת.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יב – פה אחד תקנה 57יב אושרה.

<בילי בירון: שילוט.

<בילי בירון: 57יג.

<בילי בירון: (א) בעל כלי שיט שאורכו למעלה מ- 7 מטרים או מי מטעמו ידאג להתקנת שלטים בכלי השיט בשפה העברית ובשפה האנגלית, במקום הנראה לעיני נוסעים בכלי השיט, כמפורט להלן: (1) שמו של בעל כלי השיט ודרכי התקשרות עימו; (2) מספר הנוסעים המירבי שכלי השיט מורשה להסיע; (3) איסור גישה למי שאינו מצוות כלי השיט למקומות האסורים לכניסה לפי התקנים הבין-לאומיים שמפרסם אימ"ו; (ב) בכלי שיט שאורכו פחות מ- 7 מטרים יותקנו שלטים כאמור אם אפשרי בכלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: אילו היה כאן אחד מחברי הכנסת הערביים, היו שואלים בצדק, מדוע לא גם בשפה הערבית, ולטעמי פה זה נכון.

איילת נחמיאס ורבין: בשבוע שעבר, כשדנו במושבי חירום, אמרתי לחבר הכנסת חאג' יחיא כאשר הוא נכח, שמה שחשוב זה השפה האנגלית – לא עברית ולא ערבית.

איילת נחמיאס ורבין: פה אני לא רואה הצדקה שלא יהיה שילוט גם בשפה הערבית.

<בילי בירון: בסדר.

<בילי בירון: מקבלת את התיקון.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזו הערה נכונה שהעירה היועצת המשפטית, אורי, בעניין הצבת שלט בנושא איסור השלכת פסולת.

איילת נחמיאס ורבין: ודאי, והעונש שבצדה.

<דינה בראון: לא הצלחתי להבין – סליחה שאני חוזרת להשלכת פסולת – מה זה בא להוסיף על תקנות הנמלים.

<בילי בירון: אותן תקנות עוסקות בהשלכת אשפה מכלי השיט.

<בילי בירון: כאן אנחנו קובעים איסור על השלכת אשפה בכלי השיט, שזה עלול למצוא את דרכו לאותו מקום.

<מירב תורג'מן: ננסח את זה אחר כך, ברשותך.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לתיקונים.

איילת נחמיאס ורבין: הוספנו את השפה הערבית והוספנו שלט נוסף.

איילת נחמיאס ורבין: ביקשתי שזה יהיה גם בערבית.

איילת נחמיאס ורבין: כל שפה רשמית במדינת ישראל – השפה הערבית והתוספת של השלט בנושא איסור השלכת פסולת, והעונש המושת בגינה.

אורי מקלב: איך זה נקבע, מה גודל השלט?

אורי מקלב: איך השלט?

אורי מקלב: איפה זה ימוקם?

<בילי בירון: אין לנו סטנדרטים לעניין גודל השלט.

<בילי בירון: לעניין המיקום, כתבנו: במקום הנראה לעיני נוסעים בכלי השיט.

<בילי בירון: זה משתנה.

<בילי בירון: יש הרבה דגמים של כלי שיט.

איילת נחמיאס ורבין: השאלה, במקום, רק בהיבט הזה - האם למשל יש שלטים מסוימים שראוי שיהיה יותר מאשר שלט אחד, נניח, בגודל מסוים של כלי שיט?

איילת נחמיאס ורבין: סיפונים, כלי שיט גדולים מאוד.

<בילי בירון: יכול להיות, גברתי.

<בילי בירון: העניין הוא שבעבר היתה הוראה, לפי החלטת מפקח כלי שיט, שזה מפקח אצלנו, וזו הוראה שמשרד המשפטים סירב לאשר עד כה.

<בילי בירון: הם רוצים דברים מאוד ברורים, וכיוון שיש דגמים שונים של כלי שיט, אני לא יכולה לקבוע מסמרות בתקנות.

<בילי בירון: לכן הלכנו על הבחירה של מקום נראה לעיני- - -

אורי מקלב: כמו שיש ברכבים, אני מניח שגם לספינות האלה יש סיווגים.

אורי מקלב: כל יאכטה – אני מניח שיש שלוש-ארבע הגדרות.

אורי מקלב: יש גדול ויש קטן.

אורי מקלב: אתם לבד כותבים: מעל 7 מטר.

<בילי בירון: נכון, כי בכלי שיט שמתחת ל-7 מטר יש בעיית מקום.

<בילי בירון: לפעמים זה בלתי-אפשרי – מדובר בסירה קטנה.

<בילי בירון: אין לנו שום אפשרות לקבוע מסמרות, איפה המקום הזה יהיה, וכשניסינו להגיד שזה יהיה לפי שיקול דעת המפקח, זה דבר שמשרד המשפטים לא הסכים לקבל אותו.

אורי מקלב: יכול להיות שלא נגיע לתכלית הבקשה שהיועצת המשפטית הציעה, של שלטים על אזהרה מפני קנסות, אבל אם בספינה גדולה ישימו שלט אחד באיזה מקום אחד, אולי- - -

<מירב תורג'מן: הנראה לעין – יצטרכו לפרש את זה גם כשזה נראה, בגודל, וגם שזה בולט.

איילת נחמיאס ורבין: הגודל, כמות השלטים לפי גודל כלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: אני מצפה שלא יפרשו את זה בצורה הדווקנית והמצמצמת אלא בצורה הנגישה ומסבירת הפנים.

איילת נחמיאס ורבין: הפונקציונלית.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף להערות שהערנו פה והתוספות שהוספנו, תקנה 57יג מאושרת על-ידך, הרב מקלב?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יג – פה אחד תקנה 57יג אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה.

איילת נחמיאס ורבין: אישרנו.

<בילי בירון: 57יד.

<בילי בירון: מיתקנים ועוצמת הרעש בכלי השיט.

<בילי בירון: בעל כלי השיט או בעליו של כלי שיט המספק שירותי סיראות או מי מטעמו יתאים את כלי השיט לקבוע בהוראות התוספת העשרים ושתיים לעניין המיתקנים בכלי השיט ולעניין עוצמת הרעש שבו.

<בילי בירון: זו התוספת שנגיע אליה.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 57יד, הרב מקלב, מאושרת?

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יד – פה אחד תקנה 57יד אושרה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה.

איילת נחמיאס ורבין: עברנו לסימן ב' בשעה טובה.

<בילי בירון: הסימן הזה נועד להחליף צו פיקוח שעוסק כיום במתן היתר לאוניות- - -

איילת נחמיאס ורבין: צריך להגיד שאוניות נוסעים זרות הן לא בהכרח אוניות נוסעים לא ישראליות.

איילת נחמיאס ורבין: הן לא תחת דגל ישראל, אבל הרבה פעמים יכולות לשרת רק ציבור ישראלי – למשל, חברות ספנות למיניהן.

<בילי בירון: חברה אחת ספציפית יש כזאת.

איילת נחמיאס ורבין: כן.

<בילי בירון: סימן ב' : היתר פעילות לאניות נוסעים זרות המסיעות נוסעים בשכר.

<בילי בירון: גברתי, לפני שאתחיל, אספק בשני משפטים את הרקע, מה הצורך שלנו בפיקוח שלנו.

<בילי בירון: כפי ששוחחנו קודם, מדובר באוניות נוסעים שכולן רשומות בדגל זר, כלומר נתונות לפיקוח מדינה אחרת כלשהי, שבהיבטים שלנו קוראים לה מדינת הדגל.

<בילי בירון: כאשר מדובר באוניות נוסעים הרשומות במרשם הישראלי לכלי שיט, אותן אוניות נוסעים מחויבות לעבור בדיקה שנתית של בדיקת כושר שיט שאפשר לערוך אנלוגיה לטסט שעורכים לרכב.

<בילי בירון: ככל שאותה אונייה – בין אם היא אוניית נוסעים ובין אם היא לכל ייעוד ושימוש אחר, לא עומדת בסטנדרטים של הבדיקות שעורכים אצלנו מפקחי כלי השיט – לא ניתן לה היתר שיט והיא לא רשאית להפליג בכלל לשום פעילות.

<בילי בירון: לגבי אוניות נוסעים זרות, כפי שאמרנו, הן נתונות למשטר, לבדיקות ולפיקוח של מדינה אחרת כלשהי, כך שמצד אחד, אנחנו לא רשאים לערוך עליהן בדיקות אלא בדיקות אקראי בפרק אחר, שקוראים לו Port State Control, ומצד שני, משום שאותן אוניות מעלות נוסעים בישראל להפלגות, סברנו שעדיין האינטרס מחייב סוג של בדיקה.

איילת נחמיאס ורבין: נשמע לי הגיוני ביותר.

איילת נחמיאס ורבין: קראתי את התקנות.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שיש בהן הרבה היגיון.

<אהרון כהן: אני שוב שואל, אני לא מבין – למה שלא יהיה כתוב גם ספינות?

<אהרון כהן: איפה הבעיה?

<בילי בירון: משום שעד היום לא נתקלנו בכלל בקושי כלשהו בספינות שרוצות- - -

איילת נחמיאס ורבין: אהרון, עם כל הכבוד, נתתי את הנחייתי בעניין הזה.

איילת נחמיאס ורבין: סיכמנו שתדברו ביניכם אחרי הדיון.

איילת נחמיאס ורבין: ככל שתידרש תוספת, תהיה תוספת.

איילת נחמיאס ורבין: תודה.

<בילי בירון: 57טו.

<בילי בירון: הגדרות.

<בילי בירון: בסימן זה - "אניית נוסעים" – אנייה, המוגדרת במסמכיה כאניית נוסעים, אשר אינה רשומה במרשם הישראלי לפי חוק הספנות (כלי שיט) או בפנקס הרישום כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי), התשס"ה - 2005, המיועדת להעלות בישראל נוסעים בשכר להפלגה; "בדיקת מנהל אגף ההנדסה" – בדיקתם של מסמכי אוניית הנוסעים שהוגשו למנהל אגף ההנדסה, וכן, לפי שיקול דעתו, בדיקה של גוף אניית הנוסעים, המחיצות, המכלים, הסיפונים, תכניות, יציבות וחוזק של האנייה, הרעש במדורי האנייה, כולם או חלקם, וכל דבר אחר, הטעון, לדעת מנהל אגף ההנדסה, בדיקה לצורך קביעת כשירותה ההנדסית של אניית הנוסעים; "גיל האנייה" – מספר השנים שחלפו ממועד הנחת השדרית באנייה; "היתר פעילות" - אישור בכתב ממנהל אגף הנדסה להפעלה של אניית נוסעים בשכר במסלול מישראל אל מדינת חוץ או אל מחוץ למימי החופין של ישראל; "מסמכי אניית הנוסעים" – תעודות, מסמכים, תכניות, ואישורים בין-לאומיים שהוצאו, לפי דרישות אמנה, כהגדרתה בתקנה 52א, בידי מדינת הדגל של אניית הנוסעים או ארגון מוכר.

<בילי בירון: גברתי, גם פה עשינו שינוי: שתי המילים האחרונות, הסיפא של מסמכי אוניית הנוסעים, בעקבות שיחה שקיימנו עם היועצת המשפטית, תיקנו – היה כתוב בנוסח שהועבר אליכם – או חברות סיווג, והיום אני קוראת את זה – או ארגון מוכר.

איילת נחמיאס ורבין: אז אנחנו בארגון מוכר ולא חברות סיווג.

איילת נחמיאס ורבין: יופי.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר גמור.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לתיקון הזה אני מאשרת תקנה 57טו.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57טו – פה אחד תקנה 57טו אושרה.

<בילי בירון: 57טז.

<בילי בירון: עריכת הפלגה באונית נוסעים.

<בילי בירון: לא ימכור אדם כרטיסים להפלגה מישראל באניית נוסעים אל מדינת-חוץ או אל מחוץ למימי החופין של ישראל, אלא אם כן קבל לכך היתר פעילות ולפי תנאי ההיתר.

איילת נחמיאס ורבין: 57טז מאושר.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57טז – פה אחד תקנה 57טז אושרה.

<בילי בירון: 57יז.

<בילי בירון: היתר פעילות לאנייה שגילה אינו עולה על 30 שנה.

<בילי בירון: מנהל אגף הנדסה רשאי לתת היתר פעילות אם שוכנע כי התקיימו התנאים הנדרשים בתקנות 57יח וכי גילה של האנייה אינו עולה על 30 שנה.

איילת נחמיאס ורבין: מאשרת את 57יז.

איילת נחמיאס ורבין: עוברים ללב העניין.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יז – פה אחד תקנה 57יז אושרה.

<בילי בירון: 57יח.

<בילי בירון: (א) לצורך קבלת היתר פעילות נדרשים בעל אניית הנוסעים וקברניטה לעמוד בתנאים הבאים: (1) להציג למנהל אגף הנדסה חוות דעת של נציג חברת סיווג בדבר עמידת האונייה בדרישות אימ"ו בנושא הסדרת נגישות בכלי שיט לאנשים עם מוגבלויות, לפי Recommendation on the Design and Operation of the Passenger Ships to Respond to Elderly and Disabled Persons' Needs, שפרסם אימ"ו בנושאים אלה: (א) מתן מידע לנוסעים בדבר נגישות האנייה ומסירת מידע, בכתב או בעל פה לכלל הנוסעים, באופן המותאם למוגבלותם של הנוסעים; (ב) כי כלי השיט מותאם להסעת אדם עם מוגבלויות, כהגדרתו בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח – 1998, בהיקף מקומות כמפורט להלן: (1) ל- 100 הנוסעים הראשונים שכלי השיט מורשה להסיע, לפי רשיון השיט שלו – מקומות בשיעור של 5% מכלל מקומות הישיבה או ההפלגה בכלי השיט; (2) מעל 100 נוסעים, מקומות נוספים על האמור בפסקה (1), בשעור של 2% ממספר המקומות שמעל 100; (3) מקומות ישיבה נוספים לאנשים עם מוגבלות שאינם נעים בכיסא גלגלים, במספר שלא יפחת מ- 2% ממספר הנוסעים המותר לפי רישיון השיט.

<בילי בירון: (ג) התאמתן של הוראות הפינוי בשעת חירום לנוסעים בעלי מוגבלות;

<מירב תורג'מן: עם מוגבלויות.

<מירב תורג'מן: צריך לשנות את זה בכל המקומות.

<בילי בירון: (ד) מתן סיוע של צוות האנייה לנוסעים עם מוגבלויות במעבר מאולם הנוסעים או הרציף, לפי העניין, לאנייה ובחזרה ממנה, לפי תקנה 19 לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות (הסדרת נגישות לשירותי תחבורה ציבורית), התשס"ג - 2003; (ה) הכשרת צוות האנייה למתן שירות נגיש בעת חירום לנוסעים עם מוגבלויות; (ו) התקנת ציפוי למניעת החלקה.

<בילי בירון: (2) להוכיח למנהל אגף הנדסה כי בעת הפעלת האנייה בפעילות לשמה מבוקש ההיתר נמצא בארץ נציג מטעם בעל האנייה, הזמין בכל עת, ולפרט את דרכי ההתקשרות עימו.

<בילי בירון: (3) למסור למנהל אגף הנדסה את מסמכי אניית הנוסעים כפי שידרוש מנהל אגף הנדסה.

<בילי בירון: (ב) כל מסמכי אניית הנוסעים והמסמכים המפורטים בתקנת משנה (א)(1) יהיו ערוכים בשפה האנגלית כמקור או כנאמן למקור והיכן שנדרש, יהיו תקפים לשלושה חודשים לפחות ממועד המצאתם למנהל אגף הנדסה.

<בילי בירון: (ג) תוקפו של היתר הפעילות יקבע לפי תוקף מסמכיה של אניית הנוסעים שהומצאו למנהל אגף הנדסה כאמור בתקנת משנה (א) לפי תוקפו של המוקדם מביניהם, או עד מועד קצר יותר, לפי החלטתו של מנהל אגף הנדסה.

<בילי בירון: (ד) מנהל אגף הנדסה רשאי לקבוע בהיתר הפעילות תנאים.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר הוא רשאי להוסיף עוד תנאים.

<בילי בירון: כן.

<מירב תורג'מן: לגבי (ד), רשאי להוסיף עוד תנאים – לא צריך לתחום את זה באיזשהו היקף שיקול דעת?

<מירב תורג'מן: דרור, זה בעיקר מופנה אליך.

<מירב תורג'מן: אתה בסדר עם זה?

איילת נחמיאס ורבין: אין לי בעיה עם זה.

איילת נחמיאס ורבין: זה פר אקסלנס עניין בטיחותי.

איילת נחמיאס ורבין: אני חיה מאוד בשלום עם הנוסח הזה.

<אלכסנדר גרסון: עובדים לפי אמנות בין–לאומיות.

<אלכסנדר גרסון: אין מצב.

<מירב תורג'מן: בסדר.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לעובדה שליועצת המשפטית של הוועדה אין יותר הערות.

איילת נחמיאס ורבין: ..

איילת נחמיאס ורבין: אני מאשרת את תקנה 57יח.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יח – פה אחד תקנה 57יח אושרה.

<בילי בירון: 57יט.

<בילי בירון: מתן היתר פעילות לאנייה שגילה עולה על 30 שנה.

<בילי בירון: על אף האמור בתקנה 57יז מנהל אגף הנדסה רשאי לתת היתר פעילות לאנייה שגילה עולה על 30 שנה, ושעומדת בכל התנאים האמורים בתקנה 57יח, בהתקיים התנאים הבאים; (1) בעל אניית הנוסעים וקברניטה יעמידו את אניית הנוסעים בפני מפקח כלי שיט לבדיקת כשירות טכנית של כלל מערכות האניה בהיבט בטיחות החיים בים ומניעת זיהום מכלי שיט, ויעמידו את אניית הנוסעים לבדיקת אגף הנדסה לפחות שבוע לפני מועד ההפעלה הראשון של אניית הנוסעים או במועדים נוספים אם יידרש, לפי שיקול דעתם של המנהל או של מנהל אגף הנדסה;

איילת נחמיאס ורבין: למה בהיבט בטיחות החיים בים?

איילת נחמיאס ורבין: בוא נתחיל בהיבט בטיחות, נקודה, כלומר בטיחות הנוסעים, מצב האונייה, מצב כלי השיט.

<אלכסנדר גרסון: האמנה לבטיחות החיים בים, האמנה הבין-לאומית, היא כוללת הכול.

איילת נחמיאס ורבין: אבל ציינתם:

איילת נחמיאס ורבין: בטיחות החיים הים ומניעת זיהום כלי שיט, שזה מאוד חשוב בעיניי.

<אלכסנדר גרסון: אלה שתי אמנות שונות.

<דרור וגשל: זה החיים של בני אדם.

איילת נחמיאס ורבין: הבנתי.

איילת נחמיאס ורבין: אני חשבתי על הצבים.

איילת נחמיאס ורבין: זה ניסוח כל כך קלוקל בעברית – בטיחות החיים בים, כי אם נעשה סקר, אני מניחה שלא אהיה היחידה שאחשוב כך.

<אלכסנדר גרסון: Safety at life at sea.

<אלכסנדר גרסון: זה התרגום המדויק.

<אלכסנדר גרסון: אמנה שנכתבה בעקבות הטביעה של הטיטאניק.

<בילי בירון: זאת האמנה המרכזית.

איילת נחמיאס ורבין: אני הייתי מתרגמת את זה לעברית אחרת בכל זאת.

איילת נחמיאס ורבין: עברית דורשת לפעמים כמה מילים כדי להסביר את מה שבאנגלית נשמע טריוויאלי.

<בילי בירון: להמשיך לקרוא?

איילת נחמיאס ורבין: כן.

<בילי בירון: (2) בעל אניית הנוסעים וקברניטה יציגו למנהל אגף הנדסה אישור בעליה של אניית הנוסעים לקבל נתונים ממאגר הנתונים של חברת הסיווג לגבי אניית הנוסעים;

איילת נחמיאס ורבין: אישור בעליה – אישור מיהם הבעלים?

<בילי בירון: מי הבעלים של חברת הנוסעים.

איילת נחמיאס ורבין: כי זה לא האישור מהבעלים אלא זה אישור בדבר הבעלות.

<בילי בירון: לא.

<בילי בירון: זה אישור מהבעלים.

איילת נחמיאס ורבין: אז צריך: אישור מבעליה של חברת הנוסעים.

<בילי בירון: בסדר.

<בילי בירון: (3) בעל אניית הנוסעים וקברניטה יגישו למנהל אגף הנדסה חמישה עשר ימים לפחות לפני הגעתה של אניית הנוסעים לנמל בישראל לראשונה, ולגבי אניית נוסעים הפוקדת את ישראל פעם ברבעון לפחות – חמישה עשר ימים לפחות לפני צאתה לראשונה להפלגה בין-לאומית, את מסמכיה של אניית הנוסעים כפי שידרוש מנהל אגף הנדסה; (4) מתקיים באניית הנוסעים אחד מהתנאים הבאים: (א) אניית הנוסעים קבלה דרגת סיווג בטיחותי לפי צו פיקוח על מצרכים ושירותים (סיווג בטיחותי של אניות נוסעים), התשכ"ח - 1968 במשך שנתיים רצופות לפחות לפני כניסתו לתוקף של תיקון זה; (ב) בהגיע אניית הנוסעים לגיל 30, ובחלוף כל 5 שנים ממועד מתן היתר פעילות לאנייה שגילה עולה על 30 שנה, תערוך חברת סיווג בדיקה מעמיקה לאנייה ("Special Survey"), הבדיקה תבדוק אם מצב האנייה מאפשר הפלגה בטוחה ועונה על דרישות הרשות והדרישות הבין-לאומיות החלות על אניות נוסעים; הבדיקה תיערך לפי נהלים בין-לאומיים בעניין אניות נוסעים ולפי דרישות המנהל ומנהל אגף הנדסה המפורטות בתוספת העשרים ושלוש, ובמסגרתן תידרש בדיקה של מצבה הטכני – תפעולי של האנייה ומצבה הפיזי; הבדיקה תיערך בנוסף לבדיקת כושר שיט שנתית שעורכת לאנייה חברת הסיווג.

איילת נחמיאס ורבין: שאלות רבות לי אליכם.

איילת נחמיאס ורבין: קודם כל, כמה ספינות בגילאים הללו מסתובבות?

<אלכסנדר גרסון: פחות ופחות.

איילת נחמיאס ורבין: למה?

איילת נחמיאס ורבין: כי הן לא שימושיות?

<בילי בירון: במדינת ישראל או בעולם?

איילת נחמיאס ורבין: אמרתי לכם כמה פעמים – צר עולמי.

<אלכסנדר גרסון: בודדות.

<אלכסנדר גרסון: שתיים, שלוש, ארבע אולי.

<אלכסנדר גרסון: אבל מניסיון שלנו בעבר, שהיו אנשים מכאן, שהחליטו שהם רוצים להיות בעלי אונייה.

<אלכסנדר גרסון: קנו איזו גרוטאה, והיו עם זה עניינים מאוד לא פשוטים.

<אלכסנדר גרסון: על-מנת למנוע הישנות של מצב כזה, ביקשנו להתקין את התקנה.

איילת נחמיאס ורבין: אלכס, במטוסים יש - אחת לשנה לוקחים מטוס, מפרקים אותו.

איילת נחמיאס ורבין: באוניות אין תהליך כזה?

<אלכסנדר גרסון: יש משהו שחייבים לדעת.

<אלכסנדר גרסון: יש החמרה לגבי אוניות נוסעים באמנות הבין-לאומיות.

<אלכסנדר גרסון: מה שאוניית סוחר צריכה לעבור בדיקה יסודית מלאה פעם בחמש שנים, אוניית נוסעים עושה כל שנה.

<אלכסנדר גרסון: בתום חמש שנים היא חייבת לעלות- - -

איילת נחמיאס ורבין: אז רק אחת לחמש שנים.

<אלכסנדר גרסון: כן.

<אלכסנדר גרסון: בודקים אז את עובי המתכת, את המכלים, את כל הדברים שקשה לראות כשהאונייה בפעילות.

איילת נחמיאס ורבין: אבל זה רק אחת לחמש שנים.

<אלכסנדר גרסון: כן, אבל יש בדיקה יסודית.

איילת נחמיאס ורבין: אחת לחמש שנים זה מספיק לדעתך לאוניות שגילן מעל 30 שנה?

<אלכסנדר גרסון: אם האונייה היא בפיקוח של חברת סיווג מחברת איאק"ס, שזה הכי טוב של חברות הסיווג – יש משהו כמו 80 חברות סיווג בעולם, אז אנחנו די רגועים.

<אלכסנדר גרסון: יש 12 חברות מתוך 80, שזה החברות בעלות המוניטין, הן גם יושבות בארגון הימי הבין-לאומי, יש להן נציגות.

<אלכסנדר גרסון: היום למשל, אם אתה רוצה לקפוץ מחברת סיווג אחת לשנייה – אתה אומר, נגיד: אתה מחמיר מדי, ואני רוצה לעבור לחברת סיווג אחרת – היום זה לא פשוט; היום זה עסק מסובך.

<אלכסנדר גרסון: אבל אנחנו לא יכולים לחייב אוניות זרות, שיהיו באיאק"ס.

<אלכסנדר גרסון: לכן אנחנו שומרים לעצמנו את הזכות לבדוק.

<בילי בירון: ולדרוש את הבדיקה.

<מירב תורג'מן: תהיתי אם 15 ימים לפני מועד הגעתה של האונייה זה מספיק זמן עבורכם.

<בילי בירון: זו פשרה.

איילת נחמיאס ורבין: כי את לא יכולה לחייב אותם מתי להגיע לפה.

<ירון שוורץ: סביר.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה שהסעיף הזה מקורו בפשרה מסוימת בכל מיני נקודות.

<בילי בירון: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: איפה נקודות הפשרה שבהן אתם עדיין מצויים באי שקט?

איילת נחמיאס ורבין: זה שמי שמשרת את הציבור לא נמצא באי שקט, כי הוא הגיע לנוסח – זה נהדר.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו פה דואגים לציבור, עם כל הכבוד.

<בילי בירון: אנחנו שלמים עם הנוסח שהגשנו.

<אלכסנדר גרסון: אנחנו בסדר.

<אלכסנדר גרסון: אנחנו, למשל, בודקים את האוניות של חברת מנו.

<אלכסנדר גרסון: הם מעמידים את זה לרשותנו שבועיים לפניי, זה בשביל לתקן הערות שהם מקבלים בזמן הבדיקה.

איילת נחמיאס ורבין: כמה כלי שיט הם מחזיקים?

<אלכסנדר גרסון: היו להם שתיים, מכרו אחת, נשארו עם אחת.

<אלכסנדר גרסון: הם רוצים לקות אונייה נוספת.

<אלכסנדר גרסון: אני לא יודע בדיוק מה התוכניות שלהם.

<מירב תורג'מן: הם לא נמצאים כאן.

<בילי בירון: זה לא תקנות לגופה של חברה.

<אלכסנדר גרסון: זו רק דוגמה.

<בילי בירון: כולנו שמענו בשנים האחרונות כל מיני סיפורים על אוניות נוסעים, שמכרו כרטיסים, שנתקעו פה, שנתקעו שם.

<בילי בירון: חלק לא הצליחו אפילו להפליג.

<בילי בירון: זה נועד למנוע את הדבר הזה.

<אלכסנדר גרסון: בסעיף הקודם - אם מנהל ידרוש תנאים נוספים כלשהם.

<אלכסנדר גרסון: אני רוצה לתת דוגמה, שאוניית נוסעים לפני שש שנים, רצתה לצאת באוגוסט, ב-36 מעלות צלזיוס, עם אנשים מבוגרים, ללא מיזוג אוויר.

<אלכסנדר גרסון: זה לא סביר.

איילת נחמיאס ורבין: אבל לא נתת להם לצאת – ברור.

איילת נחמיאס ורבין: אגב, סליחה שאני שואלת.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא שאני לא מבינה למה את תקנה 57(יח) לגבי התנאים בהיתר פעילות תנאים לא השתם על- - -

<בילי בירון: זה חל עליהם.

<בילי בירון: זה תנאים נוספים.

איילת נחמיאס ורבין: טוב.

איילת נחמיאס ורבין: אהרון, בבקשה.

<אהרון כהן: לסבר את האוזן – ספינות נוסעים בשכר, שבדרך כלל לא נתקלות, מפיברגלאס וחומרים מהסוג הזה, נדרשות להרמה, להספנה כל שנתיים מעבר לבדיקה השנתית.

<אהרון כהן: כלומר זה הרבה יותר מחמיר מאשר אוניית נוסעים עם 2,000 או 3,000 איש.

איילת נחמיאס ורבין: איך זה יכול להיות?

<ירון שוורץ: לפיברגלאס יש הצרות שלו.

<ירון שוורץ: לא כאן המקום לפרט.

<ירון שוורץ: זה לא שיצא מהמפעל – ונשאר.

<ירון שוורץ: היה בשמש, התנפח- - -

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שלא.

<אלכסנדר גרסון: יש המון דברים שצריך לבדוק.

איילת נחמיאס ורבין: באופן אינטואיטיבי אני הרגשתי שאחת לחמש שנים, לי זה נראה קצת מעט.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אינני אשת ספנות.

<אלכסנדר גרסון: הדרישה של איאק"ס היא שבמשך החמש שנים האונייה תוספן פעמיים, אבל בשום מקרה לא מעבר לחמש שנים.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאשרת את תקנה 57יט.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57יט – פה אחד תקנה 57יט אושרה.

<בילי בירון: 57כה.

<בילי בירון: הודעה על מתן היתר פעילות.

<בילי בירון: נתן מנהל אגף הנדסה היתר פעילות, יודיע על כך במסמך כתוב לנציג בעליה של אניית הנוסעים או לסוכנה בישראל ולמבקש הבקשה, אם אינו אחד מאלה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מתייחסים לעובדה, איך מועבר מכתב כזה היום, בחקיקה?

איילת נחמיאס ורבין: מעבירים את זה באימייל?

איילת נחמיאס ורבין: לא שמתי לב בדברי חקיקה אחרים – לכן אני שואלת.

<מירב תורג'מן: אני מניחה שכתוב - זה גם יכול להיות מועבר במייל.

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שצריך לחתימה.

<מירב תורג'מן: יודיע.

<מירב תורג'מן: יש פה הודעה.

איילת נחמיאס ורבין: מבקשת שיהיה כתוב:

איילת נחמיאס ורבין: יודיע על כך במסמך כתוב וחתום.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לתוספת הזאת תקנה 57כ מאושרת על-ידי.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57כ – פה אחד תקנה 57כ אושרה.

<בילי בירון: סירוב למתן היתר פעילות או להארכת תוקפו.

<בילי בירון: 57כא.

<בילי בירון: (א) סירב מנהל אגף הנדסה ליתן היתר פעילות, ימסור הודעת סירוב מנומקת לנציג בעליה של אניית הנוסעים או לסוכנה בישראל ולמבקש הבקשה, אם אינו אחד מאלה.

<בילי בירון: (ב) בעליה או קברניטה של אניית נוסעים או מבקש הבקשה אם אינו אחד מאלה, רשאי לערור על הודעת הסירוב לפני מנהל הרשות תוך 15 ימים מיום קבלתה.

איילת נחמיאס ורבין: זה שוב שאלה, איך מוסרים הודעת סירוב?

איילת נחמיאס ורבין: וגם, למה כאן לא כתוב: בכתב?

<בילי בירון: אין שום בעיה.

<בילי בירון: הכוונה היתה שזה יהיה בכתב.

<בילי בירון: הנוסח הזה- - -

איילת נחמיאס ורבין: הודעת סירוב מנומקת בכתב.

<בילי בירון: בסדר גמור.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לתוספת הזאת, תקנה 57כא מאושרת על-ידי.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 57כא – פה אחד תקנה 57כא אושרה.

<בילי בירון: 6.

<בילי בירון: תיקון תקנה 58.

<בילי בירון: בתקנה 58 לתקנות העיקריות, המילים "התש"ך– 1960" – יימחקו.

<בילי בירון: שוב תיקון טכני, כפי שהיה לנו בראשית התקנות.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 6 מאושרת.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 6– פה אחד תקנה 6 אושרה.

<בילי בירון: 7.

<בילי בירון: תיקון תקנה 79.

<בילי בירון: בתקנה 79(ב) לתקנות העיקריות, המילים "התש"ך– 1960" – יימחקו.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 7 מאושרת.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 7 – פה אחד תקנה 7 אושרה.

<בילי בירון: 8.

<בילי בירון: תיקון תקנה 105.

<בילי בירון: בתקנה 105 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "אלא אם כן נקבע אחרת בתקנה מתקנות אלה.

<בילי בירון: "

איילת נחמיאס ורבין: מה זה תקנה 105?

<מירב תורג'מן: תקנה 105 קובעת את האחריות לקיום חובה המוטלת לגבי כלי שיט.

<בילי בירון: אקרא: האחריות לקיום כל חובה המוטלת לגבי כלי שיט וכל איסור שנאסר לגביו לפי תקנות אלה חלה על בעל כלי השיט ועל קברניטו, כלומר יש לנו אחריות מצטברת פה על הבעלים ועל הקברניטים, ואנחנו בגוף ההוראות קבענו לפעמים אחריות על אחד מבין שניהם.

איילת נחמיאס ורבין: מקובל.

איילת נחמיאס ורבין: התיקון מאושר.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 8 – פה אחד תקנה 8 אושרה.

<בילי בירון: הוספת תקנה 106א.

<בילי בירון: 9.

<בילי בירון: אחרי תקנה 106 לתקנות העיקריות יבוא: אחריות קפידה.

<בילי בירון: 106א.

<בילי בירון: על אף האמור בתקנה 106(א), עבירה לפי תקנות 57ט, 57י ו- 57יד היא מסוג העבירות של אחריות קפידה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאשרת את תקנה 9.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 9 – פה אחד תקנה 9 אושרה.

<בילי בירון: 10.

<בילי בירון: תיקון תקנה 110.

<בילי בירון: בתקנה 110 לתקנות העיקריות, אחרי "מהוראות תקנות אלה" יבוא "למעט תקנות 57ב, ו-57ד".

<בילי בירון: גברתי, בהתאם לשיחה שלי עם היועצת המשפטית- - -

<מירב תורג'מן: את משאירה את 57יא.

<מירב תורג'מן: זה הזכוכית.

<בילי בירון: את יא אנחנו משאירים כעבירה.

<בילי בירון: לכן הורדתי את זה מה"למעט".

<בילי בירון: רצית שזה יהיה עבירה.

<מירב תורג'מן: כן.

<בילי בירון: גוף התקנה 110 אומר שכל העובר זו עבירה, למעט – החרגנו שניים.

<מירב תורג'מן: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: 57את יא אנחנו משאירים.

<בילי בירון: גברתי, עכשיו אנחנו צריכים לתקן את זה, בהתאם להערה.

<מירב תורג'מן: כתבתי את זה.

איילת נחמיאס ורבין: בנושא הפסולת, נכון.

<דינה בראון: 57

<דינה בראון: אני רק רוצה להעיר לגבי הסעיף הקודם, 57יד – 57יד מחיל את התוספת שעוד לא עברנו עליה.

<דינה בראון: יכול להיות שאחר כך יהיה צורך לבחון מחדש.

איילת נחמיאס ורבין: טוב.

איילת נחמיאס ורבין: אמרתנו, 57ב, 57ד לא נכלל.

איילת נחמיאס ורבין: 57יא כן נכלל.

<מירב תורג'מן: ובנוסף יהיה א או ב, וב-ב: העובר על הוראות תקנה 57יב, שעניינה, כמו שדיברנו קודם, השלכת פסולת, יהיה קנס לפי סעיף 61א1 לחוק העונשין.

<בילי בירון: נעבור אחר כך על נוסח.

<מירב תורג'מן: ודאי.

איילת נחמיאס ורבין: תקנה 10 מאושרת בכפוף לכל התיקונים.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 10 – פה אחד תקנה 10 אושרה.

<בילי בירון: 11.

<בילי בירון: תיקון תוספת העשרים.

<בילי בירון: בתוספת העשרים לתקנות העיקריות, בטבלה מס' 1, יבוא: (1) בהערה (1) שבטור הערות לצד סודר מס' 5, במקום "צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (כלי שיט קטנים המסיעים נוסעים בשכר), התשל"ב– 1972 "יבוא "התוספת העשרים ושתיים לתקנות אלה; "(2) בטור הערות לצד סודר מס' 17, במקום "צו הפיקוח" יבוא "סימן א' בפרק שישי א' לתקנות אלה:".

איילת נחמיאס ורבין: אני מאשרת את תקנה 11.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תקנה 11 – פה אחד תקנה 11 אושרה.

<דרור וגשל: אני מתנצל, אני צריך לצאת וועדת כספים.

איילת נחמיאס ורבין: בהצלחה.

<בילי בירון: 12.

<בילי בירון: הוספת תוספות עשרים ושתיים ועשרים ושלוש.

<בילי בירון: אחרי התוספת העשרים ואחד לתקנות העיקריות, יבוא: "תוספת עשרים ושתיים.

<בילי בירון: (תקנה 57יד) בתוספת זו - "כלי שיט", " שירותי סיראות" –כהגדרתם בתקנה 57א.

<בילי בירון: גברתי, את כלי השיט המספק השמטתי בהתאם לשיחה שלי ולהערה של היועצת המשפטית.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

<מירב תורג'מן: לא היתה הגדרה כזאת.

<בילי בירון: נכון.

<בילי בירון: 1.

<בילי בירון: מושבים.

<בילי בירון: (א) מספר המושבים התקינים בכלי השיט ובכלי שיט המספק שירותי סיראות יהיה כמספר הנוסעים או אנשי הצוות שכלי השיט מורשה להסיע, לפי הגבוה מביניהם לפחות.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר לכן לא צריך שיהיה: ואנשי הצוות.

<בילי בירון: כן, כי זה בכל מקרה יהיה הגבוה.

איילת נחמיאס ורבין: למה בעצם לא "ו"?

איילת נחמיאס ורבין: הרי בסוף המספר הקובע הוא המספר הגבוה.

איילת נחמיאס ורבין: אם יש לך רק אנשי צוות, מספיק שיהיה לך רק לפי מספר אנשי הצוות.

איילת נחמיאס ורבין: למה לא "ו"?

<בילי בירון: כי אנשי צוות לא אמורים לשבת.

<בילי בירון: יש להם תפקידים בכלי השיט.

<בילי בירון: תקנו אותי אם אני טועה.

איילת נחמיאס ורבין: בסופו של דבר את רוצה שמספר המושבים יהיה כמספר הנוסעים ומספר אנשי הצוות, אז זה חייב להיות "ו".

<אהרון כהן: צריך שיהיה להם אופציה לשבת.

איילת נחמיאס ורבין: בילי, זה דיון מיותר.

איילת נחמיאס ורבין: זה צריך להיות "ו".

<בילי בירון: בסדר גמור.

<בילי בירון: (ב) רוחב המושב בכלי השיט לא יפחת מ- 45 סנטימטרים; (ג) עומק המושב בכלי השיט לא יפחת מ- 30 סנטימטרים; (ד) סידור המושבים בכלי השיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות יאפשר, לגבי כל מושב, גישה וישיבה נוחה ובטוחה.

<בילי בירון: (ה) בכלי שיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות המושבים יהיו מעוגנים לסיפונים.

<דינה בראון: אפשר להעיר לסעיף הזה?

<דינה בראון: זאת דוגמה – ברור שצריך שיהיו מספיק מושבים, אבל אם למשל רוחב המושב או עומק המושב הוא לא כפי שמצוין פה בסנטימטרים, אנחנו מגיעים לאחריות קפידה, לפי הסעיף שאישרנו קודם.

איילת נחמיאס ורבין: גברתי, הרי ישבתם עם בילי, הידיינתם על הצרכים הייחודיים של קצא"א.

איילת נחמיאס ורבין: גם קראתי את המכתב שלכם.

איילת נחמיאס ורבין: כנראה שברספ"ן לא השתכנעו מהטיעונים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: תאמרו לי מה אתם מציעים לעשות.

<בילי בירון: גברתי, אני רוצה להציע פתרון אפשרי.

<בילי בירון: התיקון שאנחנו עורכים ייכנס כתיקון לתקנות הנמלים, בטיחות השיט.

<בילי בירון: תקנות הנמלים, בטיחות השיט קובעות בתקנה 104ב כדלקמן: המנהל רשאי לפטור בכתב כלי שיט פלוני או דגם של כלי שיט מהוראות אלה – כולן או מקצתן – כפי שיפרש בכתב הפטור.

<בילי בירון: כלומר היה ויהיה מצב שכלי שיט מסוים באמת יוכח להנחת דעתו של המנהל, שיש סיבה מוצדקת לפטור אותו, יש סמכות לפטור נקודתית.

איילת נחמיאס ורבין: זה מספק אתכם?

<דינה בראון: הסנטימטרים זה לא העניין; אני חושבת שהעניין הוא יותר מהותי, כמו שהתעכבתם קודם על הזכוכיות או מה צריך להיות אחריות קפידה ומה לא צריך להיות אחריות קפידה.

איילת נחמיאס ורבין: לא, יש פה הבדל מהותי בהקשר הזה, ולכן התעכבנו על הזכוכיות.

איילת נחמיאס ורבין: עכשיו את מציפה בעיה ספציפית – הייתי מגדירה פרסונלית, במונחים של החברה.

<דינה בראון: לא, כי אין לנו בעיה עם הסנטימטרים.

<דינה בראון: לקחתי את זה כדוגמה, כי זה הסעיף הראשון, אבל אני חשבת שלא כל הדברים המנויים בתוספת 22 מבחינת חומרתם, שווים.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה מה את אומרת.

איילת נחמיאס ורבין: בילי, את רוצה להגיב?

איילת נחמיאס ורבין: זה לא מופרך.

<בילי בירון: אגב, הוספנו את ההערה של אחריות קפידה לפי הערה של משרד המשפטים, משום שכל הדברים הקבועים בתוספת ה-22 אלה דברים קבועים שאמורים להיות בכלי השיט - מתקנים לרווחת הנוסעים.

<בילי בירון: לכן מרגע שהם לא היו פעם אחת, זה דבר שקל מאוד לקבוע שיש בו הפרה.

<בילי בירון: זו הסיבה שהלכנו לכיוון של אחריות קפידה.

איילת נחמיאס ורבין: אסתפק בהסבר של רספ"ן בשלב הזה.

איילת נחמיאס ורבין: נמשיך.

<בילי בירון: 2.

<בילי בירון: סככות סל.

<בילי בירון: (א) בכלי שיט בים סוף, בימת כנרת ובים המלח - תותקן סככה המספקת צל לכל מספר הנוסעים שכלי השיט כאמור מורשה להסיע.

<בילי בירון: (ב) בכלי שיט באזורים אחרים, לגבי הפלגות שמשכן למעלה משעה – תותקן סככה המספקת צל לפחות לשני שלישים ממספר הנוסעים שכלי השיט מורשה להסיע.

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שפיזית יש בעיה לוודא שלכל הנוסעים יש צל, גם באזורים אחרים?

לאה ורון: בים התיכון לשבת שעה בשמש – לרופא העור יהיה מה לומר על זה.

איילת נחמיאס ורבין: יש דיון מרתק לגבי הצללת גני משחקים, שבינתיים עוד מחזיקים לי שבוי במשרד המשפטים, כי בגני משחקים לא הגיוני שתהיה הצללה.

איילת נחמיאס ורבין: ..

<עמרם בן ישי: שמי עמרם בן ישי, מנהל אגף כלי שיט קטנים ומשיטים.

<עמרם בן ישי: יש בהחלט הרבה כלים שלא יהיה ניתן- - -

איילת נחמיאס ורבין: אומר לך מה אני מציעה, כי אני מבינה מה אתה אומר.

איילת נחמיאס ורבין: הייתי כותבת את זה: סככה המספקת צל לכל הנוסעים ולא לפחות משני שליש.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר שברירת המחדל יהיה לשני שליש.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה שהם יחתרו לכך שלכל הנוסעים תהיה הצללה, ופה אתם לא דוחקים בהם לייצר הצללה לכל הנוסעים.

<בילי בירון: בהקשר להערה של עו"ד בראון בעניין העבירה, חייבת להיות החלטה ברורה.

<בילי בירון: להמשיך לקרוא?

איילת נחמיאס ורבין: כן.

<בילי בירון: 3.

<בילי בירון: כבש ומדרגות.

<בילי בירון: (א) לצורך עליה לכלי השיט וירידה ממנו יוצבו בכלי השיט כבש או מדרגות לפי המפורט להלן: (1) רוחב המדרגות או הכבש לא יפחת מ- 60 סנטימטרים; (2) משני צידי המדרגות או הכבש יותקן מעקה בגובה שלא יפחת מ- 110 סנטימטרים; למעקה תהיה חלוקה נוספת אחת לפחות בגובה של 0.55 מטר; (3) שיפוע המדרגות או הכבש לא יעלה על 20 מעלות מקו אופקי; (4) המדרגות יהיו ברום אחיד, וגובה כל מדרגה לא יעלה על 20 סנטימטרים; (5) במדרגות ובכבש יהיו סידורים מתאימים למניעת החלקה.

<בילי בירון: (ב) בכלי השיט, במקום שיש צורך לעלות או לרדת יותר מ- 30 סנטימטרים, יותקנו מדרגות כמפורט להלן: (1) רוחב המדרגות או הכבש לא יפחת מ- 50 סנטימטרים; (2) המדרגות יהיו ברום אחיד, וגובה כל מדרגה לא יעלה על 20 סנטימטרים; (3) משני צידי המדרגות יותקן מעקה בגובה או ידיות אחיזה שיאפשרו עלייה וירידה בטוחה.

<בילי בירון: (ג) לצורך עליה בטוחה לכלי שיט המספק שירותי סיראות וירידה בטוחה ממנו, יוצבו בכלי השיט כאמור כבש, מדרגות או סולם.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא רואה פה משהו חסר.

איילת נחמיאס ורבין: ראית משהו חסר?

<בילי בירון: 4.

<בילי בירון: גידור.

<בילי בירון: זה הסעיף שלגביו קיבלנו הערה מחברת קצא"א.

<בילי בירון: אקרא את זה עם התיקון שאנו מציעים, אחרי ששקלנו שוב.

<בילי בירון: 4.

<בילי בירון: גידור.

<בילי בירון: (א) סביב משטחים בכלי שיט המשמשים לשהיית נוסעים יותקן גידור, שגובהו לא יפחת מ- 110 סנטימטרים, ויותקנו אמצעים נאותים למניעת נפילת קטינים ברווח שבין אמצעי הגידור לרצפה; בכלי שיט המספק שירותי סיראות, סביב משטחים המשמשים לשהיית בני אדם, יותקן גידור, שגובהו לא יפחת מ- 60 סנטימטרים.

<בילי בירון: קודם כל, הפחתנו את ה-90 ל-60 בהתאם להערה שקיבלנו מקצא"א.

<בילי בירון: 60 ספציפית זה גובה ההגדרות שיש כיום בכלי השיט של קצא"א.

<בילי בירון: אני רוצה להרחיב בעניין הזה, שחובת הגידור היא סביב משטחים המשמשים לשהיית בני אדם, כלומר ככל שראינו בתמונות שהעבירה אתמול עו"ד בראון, בקצה של כלי השיט, אין שם גידור גם כיום.

<בילי בירון: אנחנו גם לא דורשים שיהיה שם גידור, כי זה לא משטח שאמור לשמש לשהייה.

<בילי בירון: בחלק אחר זה משטח שכן משמש לשהייה גם כיום, ושם יש גדר בגובה 60 ס"מ.

<בילי בירון: קיבלנו את ההערה של קצא"א.

איילת נחמיאס ורבין: הבנתי.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה ש-90 ס"מ לא מספק אתכם, כי זה מפריע לכם תפעולית.

<דינה בראון: 90 מפריע תפעולית, אבל התיקון מקובל, ה-60.

<דינה בראון: זה מה שקיים כיום, אם גברתי ראתה את התמונות שהעברתי.

איילת נחמיאס ורבין: כן.

<דינה בראון: יש שם מעקה נמוך בצדדים.

<דינה בראון: זאת הכוונה.

<דינה בראון: ויש שם המשטח הירוק שאליו התייחסה עכשיו עו"ד בראון, שטח שמיועד לשהיית בני אדם.

איילת נחמיאס ורבין: יש לי שאלה בקשר למעקה.

איילת נחמיאס ורבין: אתם לא כותבים בשום צורה: הימנעו מהצבת מדרגות או קופסאות באזורים שמיועדים לשהיית בני אדם.

איילת נחמיאס ורבין: זה דבר שמאפשר בעצם טיפוס מעבר למעקה.

איילת נחמיאס ורבין: השאלה, האם חשבתם על זה?

איילת נחמיאס ורבין: זה העסיק אתכם, השאלה הזאת?

איילת נחמיאס ורבין: כי אתם מתייחסים לנפילת קטינים, אבל הקטסטרופה היא שקטינים לא נופלים רק ברווח.

<בילי בירון: גברתי צודקת.

<בילי בירון: אני לא סבורה שזה מתאים בכלל לתקנות, לקבוע איסור על הצבה.

<בילי בירון: ככל שיהיה צורך בזה- - -

איילת נחמיאס ורבין: זה כמו מעקה.

איילת נחמיאס ורבין: מה ההבדל?

איילת נחמיאס ורבין: אתה לא יכול לטפל בכל מרחב הסכנות, אבל כיוון שאתה מתעסק בגידור, אתה מתעסק ברוחב המרווחים במעקה- - -

<בילי בירון: כי אלה דברים קבועים שאמורים להיות שם.

איילת נחמיאס ורבין: אבקש שלא יוצבו קבועים באזורים שמיועדים לשהייה, שמאפשרים טיפוס עליהם מעבר למעקה.

איילת נחמיאס ורבין: למשל, קופסאות לכלי עבודה.

איילת נחמיאס ורבין: זה יכול להיות שלל דברים שאני יכולה לדמיין לעצמי, שצריך אותם בכלי שיט.

<אלכסנדר גרסון: קודם כל, אנחנו מדברים על כלי שיט שיש להם מגוון גדול של פעולות.

<אלכסנדר גרסון: הם רב-תכליתיים.

<אלכסנדר גרסון: הם לא בנויים להובלת נוסעים, נקודה.

<אלכסנדר גרסון: הם יוצאים לים, הם עוזרים בקשירת האוניות.

איילת נחמיאס ורבין: לא דיברתי על שירותי סיראות.

איילת נחמיאס ורבין: דיברתי רק על נוסעים בשכר.

איילת נחמיאס ורבין: הבהרתי את זה לשאלתה של עו"ד בראון.

<אהרון כהן: השלב הבא זה רשת, אבל זה לא מעשי.

איילת נחמיאס ורבין: למיטב הבנתי, לא ביקשתי משהו לא מעשי.

<עמרם בן ישי: רשת מסוכנת לפחות כמו אין רשת, וכבר קרו מקרים – אפילו בעבר הלא רחוק.

<עמרם בן ישי: אני לא חושב שרשת היא הפתרון.

<עמרם בן ישי: אני חושב שחלק עיקרי בעניין הזה זה אחריות הקברניט, לראות מה הסיכונים שעומדים בפניו, כאשר הוא מעלה נוסעים.

<עמרם בן ישי: אם ניכנס עכשיו למי הציב עד איפה, לא נצא מזה.

איילת נחמיאס ורבין: לא.

איילת נחמיאס ורבין: לכן סייגתי את עצמי לקבועים, הווה אומר שלא יוצבו דברים קבועים המאפשרים טיפוס עליהם בצד המעקה.

איילת נחמיאס ורבין: הייתי מאוד ספציפית.

איילת נחמיאס ורבין: לא דיברתי על ארגז כלים של אחד מאנשי הצוות, שמסתובב אתו, ובמקרה הניח אותו לצד המעקה.

<עמרם בן ישי: בתהליך הבדיקה הזאת היא מדידת הגובה מהמקום שעליו עומד אדם.

<עמרם בן ישי: לכן אם יש פה מתקן קבוע, ולצורך העניין- - -

איילת נחמיאס ורבין: אבל הוא יכול להיות בנקודה מאוד מסוימת של המעקה.

איילת נחמיאס ורבין: למה הוא שם?

איילת נחמיאס ורבין: בנקודה הזאת זה כן 110 ס"מ, ובנקודה הזאת זה 60 ס"מ.

<עמרם בן ישי: אם זה מקום שמאפשר לאדם לעמוד שם, מן הסתם יידרש 110 ס"מ.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר המעקה יצטרך להיות יותר גבוה.

איילת נחמיאס ורבין: סליחה, אבל זה לא מגדיר את זה ככה.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא כתוב כך.

<בילי בירון: זה לא כתוב בתקנה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבקשת שתהיה תוספת בהתאם.

איילת נחמיאס ורבין: מצדי זה יכול להיות ברוח הדברים שאמר עמרם.

איילת נחמיאס ורבין: זה מקובל עליי, אם בחלק מסוים- - -

<מירב תורג'מן: סביב משטחים בכלי שיט המשמשים לשהיית נוסעים, גידור שגובהו לא מ-110 ס"מ- - -

<עמרם בן ישי: מהיכן שהאדם עומד.

איילת נחמיאס ורבין: אין לי התנגדות לזה.

איילת נחמיאס ורבין: ואז זה יכול להבהיר את זה – שלא יכול להיות שבמקום שבו, לצורך העניין, יש איזושהי קופסת עבודה או משהו מהסוג הזה, או אפילו משהו שנדרש לצורכי חשמל.

איילת נחמיאס ורבין: ששם זה יהיה 110 ס"מ מהגובה של אותה קופסה.

<מירב תורג'מן: מגובה משטח העמידה למעשה.

איילת נחמיאס ורבין: כן.

<מירב תורג'מן: 110 ס"מ מגובה משטח העמידה.

איילת נחמיאס ורבין: כן.

איילת נחמיאס ורבין: זה מרחב הסיכונים שמטריד אתכם מבחינת נזק או לכלוך?

איילת נחמיאס ורבין: לא החלקה?

<בילי בירון: לא.

<בילי בירון: מטרידה אותנו נפילה.

<בילי בירון: הגידור נועד למנוע נפילה מצד אחד, וסעיף קטן (ב)- - -

איילת נחמיאס ורבין: עברתי לסעיף קטן (ב).

<בילי בירון: לא החלקה אלא מגע.

<בילי בירון: פגיעה כתוצאה מ- - -

איילת נחמיאס ורבין: אבל גם זאת עבירת קפידה.

<בילי בירון: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: נזק או לכלוך?

איילת נחמיאס ורבין: אני הרבה יותר מוטרדת מהחלקה.

<בילי בירון: לא נזק או לכלוך.

<בילי בירון: נזק ברמה של פגיעה.

איילת נחמיאס ורבין: זה קפידה?

איילת נחמיאס ורבין: אדם טיפה התלכלך מגריז.

<בילי בירון: לא, הגידור.

<מירב תורג'מן: הוא חייב לגדר את האזורים האלה.

<מירב תורג'מן: זה יותר האזורים שבהם המנועים.

איילת נחמיאס ורבין: אוקיי.

<בילי בירון: כדי למנוע מגע בין הנוסעים- - -

איילת נחמיאס ורבין: מה זה חלקים נעים משומנים?

<ירון שוורץ: כשעושים שיפוץ, ואין הפלגה.

איילת נחמיאס ורבין: איך הוא יכול לגדר משהו שהוא מניע אותו?

איילת נחמיאס ורבין: זה לא ברור מספיק.

איילת נחמיאס ורבין: כשאנחנו מטילים עבירת קפידה, ה- - - צריך להבין במי מדובר; לא איש המקצוע, עם כל הכבוד.

איילת נחמיאס ורבין: בידיי לא היית מפקיד ספינה – אני מבינה את זה, אבל גם אני רוצה להבין מה זה חלקים נעים משומנים.

<אהרון כהן: חלקים נעים משומנים, על הסיפון לסירות הצלה, לזריקה למים.

<אהרון כהן: יש בהם חלקים נעים משומנים.

<אהרון כהן: רצוי שהם יהיו מגודרים.

איילת נחמיאס ורבין: אבל בהגדרה, כשאתה אומר: חלקים נעים משומנים, זה אומר, לצורך העניין, נתן דוגמה טובה ירון – באמצע הפלגה צריך לתקן חלק כלשהו, והוא נע משומן.

איילת נחמיאס ורבין: איך אפשר לגדר אותו בזמן שמטפלים בו, או בזמן שהוא נע על הסיפון כדי להעביר אותו כדי להחליף חלק כלשהו?

<מירב תורג'מן: אולי כלי עבודה?

<מירב תורג'מן: ואז זה כל דבר שקשור לכלי עבודה.

<מירב תורג'מן: מנועים וכלי עבודה משומנים?

איילת נחמיאס ורבין: אני לא חושבת שלשם הם כיוונו.

איילת נחמיאס ורבין: הם מכוונים לחלפים, הם מכוונים להרבה דברים.

<בילי בירון: לא, לחלקים של כלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: חלקים נעים משומנים זה מאוד ברור, כנראה, למי שנמצא.

איילת נחמיאס ורבין: גם אני הבנתי מה זה אומר בעיקרון, אבל אני עדיין לא מבינה איך מגדרים את זה.

איילת נחמיאס ורבין: כיוון שמדובר בעבירת קפידה, אתם בעצמכם התעקשתם אתי בצדק, שזה חייב להיות מאוד-מאוד ברור ולא נתון לפרשנות, אז תגדירו את זה בצורה שאינה ניתנת לפרשנות.

<מירב תורג'מן: אמצעים המשמשים לתפעול הספינה?

איילת נחמיאס ורבין: זה נשמע כיוון יותר נכון.

<מירב תורג'מן: החבל שאתה זורק, למשל – אתם מגדרים אותו, את אזור החבל?

<מירב תורג'מן: הכוונה, שזה יהיה מגודר?

קריאה: כן.

<דינה בראון: כמי שבסופו של דבר מפעיל את כלי השיט האלה, ויעמוד בביקורת של רספ"ן כשהם באים לבקר, אני צריכה לדעת מה אני צריכה בסירות האלה, וכרגע אני לא יודעת.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אנחנו מתעכבים, עם כל הכבוד.

<דינה בראון: כשאתם אומרים על חבל- - -

איילת נחמיאס ורבין: עו"ד בראון, אם הייתי אומרת שהסעיף מאושר וכו', לטענתך היה תוקף.

איילת נחמיאס ורבין: כרגע מצויים בעיצומה של הידיינות.

לאה ורון: אדרבא – תציעו אתם הצעות.

<מירב תורג'מן: שאלתי, האם חבל ייחשב אמצעי טכנולוגי?

<מירב תורג'מן: הם בוחנים את זה.

לאה ורון: סעיף ב' מיועד רק למקרים שבהם צריך לעבוד?

לאה ורון: שקרתה תקלה, וצריך לעבוד באונייה?

<בילי בירון: לא, מיועד לשגרה.

איילת נחמיאס ורבין: אבל שגרת השיט היא שגם מתקלקלים חלקים לפעמים, בזמן שאתה נמצא בשיט.

איילת נחמיאס ורבין: זאת העבודה הרי.

איילת נחמיאס ורבין: זה בהגדרה.

<אהרון כהן: גם לגדר ולהרחיק.

<אהרון כהן: למנוע מאנשים להגיע.

איילת נחמיאס ורבין: אז זה לא גידור קבוע.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא למנוע גישה.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא אותו דבר.

איילת נחמיאס ורבין: מדובר פה בגידור קבוע.

<מירב תורג'מן: לאו דווקא.

<בילי בירון: גברתי, יש לנו הצעה שאולי תוכל להבהיר – מנועים וחלקי מכונות נעים משומנים המשמשים לתפעול כלי השיט.

לאה ורון: למה הם נעים?

לאה ורון: אם הם יציבים והם לא נעים?

<ירון שוורץ: החלק עצמו נע.

<ירון שוורץ: מכונה.

<ירון שוורץ: גלגלי שיניים.

<אהרון כהן: הדוגמה הפשוטה זה מתקן לסירות הצלה.

<אהרון כהן: זה מתקן שהוא מגודר מהנוסעים.

<אהרון כהן: הוא משומן.

לאה ורון: אבל הוא לא כל כך נע.

<ירון שוורץ: הוא יכול לנוע.

<ירון שוורץ: הוא לא נע בהווה.

<מירב תורג'מן: אפשר לומר חלקי חילוף – אז ברור שהוא לא מחובר.

<בילי בירון: הוא לא נחשב חלק חילוף.

איילת נחמיאס ורבין: הסעיף הזה לא חל על חלקי חילוף?

<בילי בירון: לא.

<בילי בירון: יכול לחול גם, אבל סירה לא נחשבת חילוף.

איילת נחמיאס ורבין: גידור סביב משטחים שבהם אמצעים המשמשים לתפעול הספינה או לאחזקתה יגודרו כך שלא יגרמו לנוסעים נזק או לכלוך – זה עשוי לענות על מה שאתם- - -

<דינה בראון: אני מנסה להבין שוב אם מה שהקראת עכשיו כולל דברים כמו חבל.

איילת נחמיאס ורבין: היא שואלת שאלה טובה.

<ירון שוורץ: חבל עצמו - לא, אבל מה שמניע את החבל.

<דינה בראון: אמרת גם הפעלתה.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, כי הם הסבירו היטב שלא מדובר רק באחזקה אלא בתפעול גרידא.

<דינה בראון: רק שכל עוד, כפי שאת יודעת, קיבלנו את הסעיפים, וכשראינו מנועים וחלקים נעים משומנים, גם עכשיו מתברר שזה עוד פחות ברור ממה שחשבנו - לא היתה לנו בעיה עם זה, אבל חבל, זה כבר מקשה עלינו.

<בילי בירון: למה החבל צריך להיות מגודר, עמרם?

<ירון שוורץ: חבל עצמו לא.

<ירון שוורץ: חבל הוא רק בעגינה.

איילת נחמיאס ורבין: עו"ד בראון, כיוון שעומדת לכם האופציה של לבקש פטור מדברים מסוימים, אם יש משהו שהוא לא מתאים לתפעול שירותי הסיראות שלכם, שזה הרי העניין מבחינתכם, אני מציעה שאתם תטפלו בזה, ואנחנו במקביל ננסה לחדד פה את התשובה לגבי כלי שיט בשכר, כי אני חושבת שהתפעול אצלכם הוא מאוד ספציפי.

<בילי בירון: וגם שירותי סיראות בכלל.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, אבל כיוון שהם יושבים פה, אני נוהגת בהם בכבוד מיוחד, ומעריכה את זה שהם יושבים פה.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אתם כנראה תצטרכו לבקש פטור בנקודות מסוימות, ולעומת זאת כלי שיט בשכר, אולי לא יוכלו לקבל פטור על מה שהם מבקשים.

איילת נחמיאס ורבין: אז משטחים שבהם אמצעים המשמשים לתפעול הספינה או לאחזקתה – לתפעול כלי השיט – יגודרו כך שלא יגרמו לנוסעים נזק או לכלוך.

איילת נחמיאס ורבין: זה נראה לי הזוי: יגודרו כך שלא יגרמו לנוסעים נזק או לכלוך, בלי נפילה, החלקה, שום דבר אחר.

איילת נחמיאס ורבין: זה ממש מוזר.

<בילי בירון: נפילה, החלקה וכו' – זה נכנס בקטגוריה של הנזק.

<בילי בירון: רק כדי שאבהיר – אמנם אמרת ספינות באופן כללי, אבל ככל שתחליטי לאשר, זה גם כלי שיט וגם כלי שיט המספקים שירותי סיראות, נכון?

איילת נחמיאס ורבין: נכון, וככל שהם זקוקים לכך, הם יצטרכו לפנות ולבקש פטור.

איילת נחמיאס ורבין: ותודה למנהלת הוועדה.

<בילי בירון: 5.

<בילי בירון: תאורה.

<בילי בירון: בכניסה לכלי השיט או בכניסה לכלי שיט המספק שירותי סיראות, במדרגות, בחדרי השירותים, ובכל מקום אחר שיורה עליו מפקח כלי השיט, תהיה התאורה בעוצמה של 20 לוקס לפחות.

איילת נחמיאס ורבין: מה זה לוקס?

<אלכסנדר גרסון: זה מושג קצת ארכאי.

איילת נחמיאס ורבין: לא כדאי ואט?

<ירון שוורץ: ואט זה הספק.

<ירון שוורץ: זה לא קשור.

איילת נחמיאס ורבין: איזה סוג תאורה זה אמור לספק?

<אלכסנדר גרסון: כל תאורה הנמדדת בלומנים- - -

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה צריך להיות מחובר למציאות של 2016.

איילת נחמיאס ורבין: חיכיתם עד עכשיו – לפחות שיהיה מותאם.

איילת נחמיאס ורבין: אני סומכת על מירב.

<מירב תורג'מן: אדבר עם הגורמים המקצועיים.

<מירב תורג'מן: ננסח את זה, אבל זה יישאר ברמה הזו של 20 לוקס לפחות.

<בילי בירון: 6.

<בילי בירון: מערכת אוורור.

<בילי בירון: במדורים סגורים לנוסעים בכלי השיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות, הדורשים אוורור מכני לצורך אספקת אויר תקינה, תותקן מערכת אוורור מכנית, המספקת 20 חילופי אוויר לשעה לפחות.

איילת נחמיאס ורבין: אני רק מוודאת, כי איני מבינה בזה – 20 חילופי אוויר זה אמת מידה רלוונטית לנושא של אוורור?

<אלכסנדר גרסון: כן.

איילת נחמיאס ורבין: זו אמת המידה הרלוונטית גם היום?

<אלכסנדר גרסון: כן.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר גמור.

<בילי בירון: 7.

<בילי בירון: מתקן למי שתייה טריים.

<בילי בירון: (א) בכלי שיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות יותקן מיתקן למי שתייה טריים; נפח המיתקן לא יפחת מ- 3 ליטרים לכל יום הפלגה או חלק ממנו, לכל אדם שכלי השיט מורשה להסיע.

<בילי בירון: (ב) מעל למיתקן כאמור בתקנת משנה (א) בכלי השיט יתלה שלט בגודל 20/10 ס"מ לפחות ועליו יהיה כתוב באותיות ברורות "מי שתייה–DRINKING WATER ".

איילת נחמיאס ורבין: פה הגדרת מה גודל השלט, אז למה לא הגדרת בשלטים ההם?

איילת נחמיאס ורבין: באמת.

<בילי בירון: אני יכולה להגדיר.

איילת נחמיאס ורבין: הדבר היחיד שמטריד אותי בדברים האלה – עקביות.

איילת נחמיאס ורבין: פה קבעת גודל – תקבע גם שם גודל.

איילת נחמיאס ורבין: אני בעד שיהיה גודל שלט.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא רוצה להשאיר דברים כאלה להנחות עבודה.

<מירב תורג'מן: השאלה, לגודל שקבענו של עברית, אנגלית וערבית, איך תתאימי אותו לגודל כלי השיט?

איילת נחמיאס ורבין: לא יודעת.

איילת נחמיאס ורבין: אגב, גם זה לא כל כך קטן, ב-10 על 20 לא בטוח שכל המלל "מי שתייה Drinking Water" יכול להיכנס בגודל הזה.

איילת נחמיאס ורבין: זה בערך הגודל.

איילת נחמיאס ורבין: זה מאוד קטן.

<בילי בירון: זה לא כל כך קטן בשביל שתי מילים.

איילת נחמיאס ורבין: לא, אני מקבלת את זה כשלט.

איילת נחמיאס ורבין: אני מקבלת את זה כגודל רלוונטי.

<בילי בירון: יש הרבה דברים ששם צריך להכניס, בשלט ההוא.

איילת נחמיאס ורבין: נמשיך.

<בילי בירון: פחי אשפה.

<בילי בירון: בכלי השיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות יותקנו פחי אשפה מחומר בלתי דליק ובנפח של 30 ליטרים כל אחד לפחות, בכמות כמפורט להלן: (1) בכלי שיט שאורכו עד 7 מטרים יותקן פח אשפה אחד לפחות; (2) בכלי שיט שאורכו 7 מטרים עד 15 מטרים יותקנו 2 פחי אשפה לפחות; (3) בכלי שיט שאורכו מעל 15 מטרים יותקנו 3 פחי אשפה לפחות.

<בילי בירון: להמשיך?

איילת נחמיאס ורבין: כן.

<בילי בירון: עוצמת הרעש.

<בילי בירון: 9.

<בילי בירון: עוצמת הרעש בכלי השיט או בכלי שיט המספק שירותי סיראות לא תעלה על המפורט להלן: (1) בכלי שיט המסיע עד 12 נוסעים או בכלי שיט המספק שירותי סיראות לא תעלה עוצמת הרעש על 80 דציבלים (A).

איילת נחמיאס ורבין: לפי מה קבענו את הסטנדרטים של הרעש?

איילת נחמיאס ורבין: מאיפה זה בא?

<אהרון כהן: אנחנו עם הרעש הזה הרבה שנים, עם נושא הדציבלים.

<אהרון כהן: זה בא מהתקנות, כמו שאני יודע, של שהייה בקבינה של אונייה.

<אהרון כהן: אדם בקבינה של אונייה רוצה שיהיה לו שקט מסוים.

<אהרון כהן: זה לא מתאים לרוב כלי השיט המסחריים הקטנים, שמגיעים מהארצות המפותחות.

<אהרון כהן: תמיד כשבא בודק, יש מעל 80 דציבל, ואז עושים כל מיני פטנטים זמניים לבדיקה שלו, ואחרי שהוא הולך - ואנחנו כל הזמן בשטויות האלה של ה-80 דציבל, ואף אחד לא התייחס לזה ברצינות.

<בילי בירון: גברתי, יש תקנות שמבוססות על ההנחיות של IMO – ארגון הספנות הימי הבין-לאומי, שכבר קיימות, שמדברות על קביעת רעש במדורים שונים של אונייה, כפי שציין מר כהן.

<בילי בירון: בכלי שיט קטן התקנות עד היום קבעו מה שאנחנו רוצים לקבוע כאן ב-(1) – עוצמה של 80 דציבל.

<בילי בירון: ב-(2) אנחנו מבקשים לקבוע הוראה חדשה, ולגביה קבענו גם הוראת מבער.

<בילי בירון: ההוראה הזאת נועדה מצד אחד, להשוות לעוצמות רעש שמקובל בעולם להוריד את עוצמת הרעש, אבל עדיין שזה יהיה רעש שאפשר יהיה ליישם אותו בכלי שיט.

<בילי בירון: קבענו כאן – נגיע לזה בהמשך – גם הוראת מעבר לגבי כלי שיט שהבנייה שלהם כבר התחילה, הוזמנו או משהו כזה, אבל עדיין אנחנו סבורים- - -

איילת נחמיאס ורבין: ריאלי מבחינה טכנית להגיע ל-80 דציבלים?

<בילי בירון: 80 דציבל זה הסטנדרט היום.

איילת נחמיאס ורבין: הסטנדרט הבין-לאומי?

<בילי בירון: לא יודעת.

<בילי בירון: זה הסטנדרט שיש במדינה, לפי צו הפיקוח שיש היום.

איילת נחמיאס ורבין: ממתי צו הפיקוח?

<בילי בירון: 60 ומשהו?

איילת נחמיאס ורבין: משהו השתנה מאז.

איילת נחמיאס ורבין: האם זה תואם סטנדרטים בעולם בנושא של רעש?

איילת נחמיאס ורבין: הסטנדרטים בנושא רעש הוחמרו, במובן של הפחתת רעש.

<עמרם בן ישי: אחד, נאמר – אפילו מר כהן אמר שלצורך הבדיקה, הוא עומד ביכולת הזאת, כלומר זה ניתן לביצוע.

<עמרם בן ישי: שתיים, המנועים היום הם מנועים שרק עושים אותם יותר ויותר שקטים.

<עמרם בן ישי: לכן אין סיבה- - -

איילת נחמיאס ורבין: לכן אני אומרת – מי אמר שה-80 דציבלים זה הסטנדרטים?

איילת נחמיאס ורבין: לכן אני שואלת.

איילת נחמיאס ורבין: אתם הבאתם תקנות, להחליף את צו הפיקוח.

איילת נחמיאס ורבין: עם כל הכבוד, תידו לנו מה הסטנדרטים הראויים היום.

איילת נחמיאס ורבין: האם הסטנדרטים הראויים היום הם זה 65 דציבלים אולי?

איילת נחמיאס ורבין: אני לא יודעת.

<בילי בירון: בכלי שיט קטן עם מנוע חיצוני זה לא תמיד כל כך פשוט.

<אלכסנדר גרסון: הארגון הימי הבין-לאומי הוציא עכשיו נוהל חדש לחלוטין.

<אלכסנדר גרסון: הוא לא היה קיים קודם.

איילת נחמיאס ורבין: ומה כתוב בו?

<אלכסנדר גרסון: אני לא יודע להגיד.

<אלכסנדר גרסון: הוא חל גם על אוניות חדשות, מתאריך בנייה והלאה.

<בילי בירון: הוא לא חל על כלי שיט קטנים.

לאה ורון: אם תציגו לחברת הכנסת את הסטנדרטים של היום, יהיה מושג להתייחסות.

<בילי בירון: הקוד של IMO לא רלוונטי לכלי שיט קטנים, ויש קושי – ועמרם ודאי ירחיב בעוד רגע – בהחלת הקוד הזה על כלי שיט קטן.

<בילי בירון: דברים שאני מבינה בהם ממש בגדול – זה לא תחום המומחיות שלי – אבל בכלי שיט קטן המנוע הוא חיצוני.

<בילי בירון: יהיה קשה הרבה יותר לבודד.

<בילי בירון: לכן אי-אפשר ליישם את הקוד הזה של IMO as is על כלי שיט קטן, כשם שאת תקנות הרעש שחלות על אוניות, תקנות מהדין הישראלי מ-1985, אני לא יכולה ליישם כפי שהן, אבל יצרנו פה איזון כלשהו.

<בילי בירון: אגב, לעניין הזה העברתי את עניין הרעש להתייעצות – את כל התקנות, אבל יש לי אישור של זה לגבי זה גם מהמשרד להגנת הסביבה, שהרעש זה בתחום הסמכות שלהם.

<בילי בירון: הם אישרו את הסטנדרטים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: את התשובה לשאלה הזאת אפשר היה לומר לי לפני כמה וכמה שאלות ששאלתי.

איילת נחמיאס ורבין: ניסיתי להבין מתוך מה – ודאי בעולם שבו אנחנו משפרים את הסטנדרטים – גם לטובת אנשי הצוות, גם לטובת הנוסעים.

איילת נחמיאס ורבין: זה מה שהיה צריך לענות לי, שזה מתואם עם המשרד להגנת הסביבה, ככל שאלכס העיר לגבי IMO, ככל שזה רלוונטי לתקנות.

איילת נחמיאס ורבין: חשוב לי לדעת, אני רוצה שתעבירו לוועדה מה הסטנדרטים היום המקובלים בעולם בעניין הזה.

איילת נחמיאס ורבין: זה כל מה שהיה צריך לומר.

איילת נחמיאס ורבין: תמשיכו.

<בילי בירון: (2) על אף האמור בפסקה (1), בכלי שיט המסיע עד 12 נוסעים או בכלי שיט המספק שירותי סיראות, שמשך הפלגתו הרציף עולה על 4 שעות – (א) במקומות הסגורים המשמשים נוסעים או אנשי צוות, לפי העניין, ובאזורי הגשר ומגורי הצוות, לא תעלה עוצמת הרעש על 65 דציבלים (A); (ב) באזורי שהיית הנוסעים או אנשי הצוות, לפי העניין, על הסיפונים הפתוחים של כלי השיט המיועדים לנוסעים ועל הסיפונים הפתוחים של כלי שיט המספק שירותי סיראות המיועדים לאנשי צוות לא תעלה רמת הרעש על 75 דציבלים (A).

<בילי בירון: (3) בכלי שיט המסיע מעל 12 נוסעים, עוצמת הרעש המותרת תהיה לפי תקנות הנמלים (מניעת רעש מזיק באניות), התשמ"ה – 1985.

<בילי בירון: אלה התקנות שאמרתי.

איילת נחמיאס ורבין: לזה גם אמר אלכס ש-IMO הוציאו תקנות עכשיו מעודכנות.

<אלכסנדר גרסון: חדשות לחלוטין.

<אלכסנדר גרסון: הן חלות על אוניות.

<מירב תורג'מן: אתם תביאו תיקון בהתאמה?

<בילי בירון: ככל שיהיה לצורך.

<בילי בירון: אני לא מכירה עדיין.

איילת נחמיאס ורבין: כי אי-אפשר להיתלות בגוף בין-לאומי כזה בלי - כשנוח, מתייחסים, וכשלא נוח, לא מתייחסים.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא אוהבת את זה.

איילת נחמיאס ורבין: אמרתי לכם – עקביות.

איילת נחמיאס ורבין: אל"ף, אנחנו מבקשים לדעת, אם אתם מתכוונים – אחרי שתעיינו - לתקן את תקנות הנמלים; ומהי עוצמת הרעש המותרת לפי תקנות הנמלים?

<בילי בירון: זה דרגות.

<בילי בירון: זה תלוי במיקום.

<בילי בירון: אבדוק.

<אלכסנדר גרסון: אגב, כל אלו שהפליגו הרבה שנים בים, כמוני, כולם קצת חירשים – לא מהרעש אלא מהרעש של הטורבינה ששורקת שם באיזשהו תדר שהאוזן האנושית לא שומעת.

<אלכסנדר גרסון: זה עושה את הפגיעה הכי חמורה.

איילת נחמיאס ורבין: חשבתי שזה הרעש הקבוע, להיות כל הזמן במצב של רעש קבוע.

<ירון שוורץ: אגב, אנחנו עכשיו מדברים ב-80 דציבלים.

<ירון שוורץ: בין 70 ל-80.

<ירון שוורץ: אני מודד.

איילת נחמיאס ורבין: חשוב.

<בילי בירון: גברתי, אלה התקנות.

<בילי בירון: אגיד בקצרה שזה מחולק פה לפי אזורים.

<בילי בירון: חדרי מכונות מאוישים – 90, חדרי מכונות מאוישים תקופתית – 100, ויש להשתמש במגני שמיעה, חדרי בקרה למכונה – 75, בתי מלאכה – 85, מקומות עבודה וכו'.

<בילי בירון: יש ממש לפי - חדר אלחוט, לפי מקומות.

איילת נחמיאס ורבין: בכפוף לכל ההערות שהוספנו, תוספת 22 מאושרת על-ידי.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תוספת 22 – פה אחד תוספת 22 אושרה.

<בילי בירון: תוספת 23.

<בילי בירון: במסגרת בדיקתה של אוניית נוסעים שגילה 30 שנים ומעלה ובכל 5 שנים לאחר גיל 30 תיבדק אוניית הנוסעים בידי ארגון מוכר, בין השאר, בנושאים אלה: (1) בדיקת עובי לוחות גוף כלי השיט; (2) בדיקת אטימות המחיצות; (3) בדיקת מצב הצלעות במחסנים, באזורי חרטום וירכתיים ובמכלים; (4) בדיקת מצב התחתית הכפולה, בהיבטים אלה: (א) צלעות; (ב) חיזוקי אורך ורוחב; (ג) צבע; (ד) מערכות מניעת קורוזיה (אקטיבית, פסיבית); (5) בדיקת צנרת מים, דלק ולחץ; (6) בדיקת מנגנון ההגה כולל הגה חירום, העוגן על כל חלקיו ומערכות האבטחה על הסיפון; (7) בדיקת מערכת כיבוי אש בחדר המכונות ובמגורים, בדיקת מערכת אזעקות וההתראות ונתיבי מילוט ופינוי, כולל התאורה לשעת חירום; (8) בדיקה של יישום תכנית הניהול הבטיחותי של האוניה (ISM); (9) בדיקת חומרי הבנייה במגורי צוות ובמגורי הנוסעים לעמידות בפני אש וכן למניעת שיחרור גזים רעילים; (10) בדיקת אטימות מחיצות מדורי האנייה לאש ולמים; (11) בדיקת קיומו של סימון מאיר עיניים לכל אמצעי החירום כגון: גלגלי הצלה, זרנוקי מים, סולמות, ודרכי מילוט; (12) בדיקה מוקפדת של מערכות למניעת זיהום הים ובמיוחד מערכת השפכים; (13) בדיקה מוקפדת של מוכנות ותפעול הציוד לטיפול בזיהום ים.

<בילי בירון: "

איילת נחמיאס ורבין: שואלת מנהלת הוועדה, איפה זה קיים – באיזו חקיקה?

<בילי בירון: בתקנים בין-לאומיים.

<אלכסנדר גרסון: זה חובה בלתי-מתפשרת.

<בילי בירון: בהתאם להנחיות של IMO.

<בילי בירון: לכן כתבנו בין היתר.

<אלכסנדר גרסון: על דברים כאלה מעכבים אוניות בנמל, שהן חייבים לעשות את זה לפני יציאתן.

איילת נחמיאס ורבין: טוב.

איילת נחמיאס ורבין: אומרת מנהלת הוועדה - לפני הסימון המאיר, בנוסף לסימון מאיר.

<מירב תורג'מן: בדיקת קיומם של גלגלי הצלה, זרנוקי מים וסולמות ודרכי מילוט, וכן סימון מאיר עיניים של כל האמצעים האמורים.

<בילי בירון: מקובל.

איילת נחמיאס ורבין: עכשיו מנהלת הוועדה יודעת שהיא עשתה את שלה להיום, היא יכולה ללכת הביתה.

איילת נחמיאס ורבין: ..

<מירב תורג'מן: אני לא רוצה לסגור את הרשימה, אז אומר – בדיקת קיומם של אמצעי חירום כגון.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

<מירב תורג'מן: וכן בדיקת קיומו של סימון מאיר עיניים לכל אמצעי חירום כאמור.

<מירב תורג'מן: אני חוזרת: בדיקת קיומם של אמצעי חירום כגון גלגלי הצלה, זרנוקי מים וסולמות ודרכי מילוט, וכן בדיקת קיומו של סימון מאיר עיניים לכל אמצעי חירום כאמור.

איילת נחמיאס ורבין: מצוין.

איילת נחמיאס ורבין: אני מעלה להצבעה את תוספת 23.

איילת נחמיאס ורבין: גם אותה אני מאשרת במו עצמי.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד תוספת 23 – פה אחד תוספת 23 אושרה.

<בילי בירון: תחילה.

<בילי בירון: 13.

<בילי בירון: גברתי, גם כאן, בהתאם לשיחה שקיימתי עם היועצת המשפטית של הוועדה, אקרא את זה לפי הנוסח המתוקן, וככל שיהיו לכם שאלות – אני משנה את מועד התחולה שהצענו- - -

<מירב תורג'מן: בנוסח המקורי מועד התחילה המוצע היה 30 יום מיום הפרסום.

<מירב תורג'מן: אני שאלתי אם זה זמן מספיק להיערכות לכל הדרישות.

<מירב תורג'מן: אני חושבת שנדרש לשאול מהם, אם זה זמן היערכות מספיק.

<מירב תורג'מן: הם מציעים 60 ימים.

איילת נחמיאס ורבין: לא כל הלקוחות של התקינה הזאת נמצאים פה היום.

איילת נחמיאס ורבין: אני מעריכה שאולי קצא"א תוכל לעמוד ב-30 ימים בשירותי הסיראות, אבל האוניות לא בטוח שיוכלו לעמוד בזה.

איילת נחמיאס ורבין: האם שאלתם אותם?

לאה ורון: הארגון שמייצג אותם, הוזמן לדיונים.

איילת נחמיאס ורבין: אני יודעת.

איילת נחמיאס ורבין: יש לי שאלה אחרת - עד כמה מבחינת

איילת נחמיאס ורבין: כם הבהילות גדולה שזה יהיה עד כדי כך מהר, 30 יום מיום הפרסום?

<בילי בירון: אנחנו סבורים ש-90 ימים זה הרבה מעל ומעבר למה שנדרש, גם לצורך התאמות.

איילת נחמיאס ורבין: תמיד הבעיה היא פערי הזמן – עם כל הכבוד למדינה, שהמתינה והמתינה, ועכשיו תוך 30 יום אתם תשנו.

איילת נחמיאס ורבין: פה הבעיה שלי עם הבקשה.

איילת נחמיאס ורבין: קראתי פה היום המון דברים חשובים ורציניים.

איילת נחמיאס ורבין: אני שואלת את עצמי, איפה המדינה היתה עד היום?

איילת נחמיאס ורבין: לכן אני חושבת שניתן 60 ימים, כי זה בכל זאת דורש היערכות.

איילת נחמיאס ורבין: אלה דברים דחופים.

<מירב תורג'מן: מדובר פה אולי גם על התקנת שירותים, שילוט, ברזי מים.

<מירב תורג'מן: לכן רציתי לשמוע את גורמי המקצוע, מה הם יודעים שהמצב היום.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתקשה להאמין שבספינות שמגיעות לכאן – שיכול להיות שאין שירותים.

איילת נחמיאס ורבין: עד כמה שאני מדמיינת, אני מאוד מתקשה להאמין – יכול להיות שאין שירותים אחד לכל 55 אנשים.

איילת נחמיאס ורבין: אין אמצעי ערעור, נכון?

איילת נחמיאס ורבין: כלומר לא יכולים לפנות אליכם, לבקש דחייה, ארכה, נכון?

<בילי בירון: יכולים לעשות שימוש בסעיף הפטור באופן זמני.

איילת נחמיאס ורבין: נורא באתם בית הלל היום.

לאה ורון: לא, אני פשוט יודעת כמה זמן התקנות שכבו במזכירות ועדת הכלכלה, וכמה זמן עבדו עליהן.

איילת נחמיאס ורבין: אבל הלקוחות הפוטנציאליים – התקנות האלה לא נעלמו מעיניהם.

איילת נחמיאס ורבין: הם היו בדין ודברים עם רספ"ן- - -

<בילי בירון: מפורסם באתר שלנו שנים.

איילת נחמיאס ורבין: הם לא לגמרי לא ערים לכך שהתקנות האלה צפויות לבוא.

איילת נחמיאס ורבין: לא צריך להעמיד פה פנים.

איילת נחמיאס ורבין: 60 יום – אני רוצה שיהיה ברור שאני בהחלט נוזפת באופן שבו המדינה מתפקדת בדברים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה לא תקין שדברים מתמהמהים עד כדי כך.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא בסדר, וזה בעיקר מסר לא נכון.

איילת נחמיאס ורבין: אני אדבק ב-60 ימים, אבל אני באמת-באמת לא שבעת רצון מהאופן שבו דברים מתנהלים בהקשרים האלה.

<אלכסנדר גרסון: לא זכור לי אף מקרה שבו מישהו היה במצוקה של התקנה של משהו וביקש תוספת זמן, ולא אישרו.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אני נותנת 60 ימים, ועדיין, אלכס, מה שאמרתי ביחס לאופן שבו המדינה מתנהלת.

<אלכסנדר גרסון: לכן המדינה מתחשבת.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאשרת את סעיף התחילה.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד סעיף 13 – פה אחד סעיף 13 אושר.

<בילי בירון: 14.

<בילי בירון: הוראות מעבר.

<בילי בירון: על אף האמור בפרט 9 לתוספת העשרים ושתיים כנוסחה בתקנה 12 לתקנות אלה, על כלי שיט המסיע עד 12 נוסעים או בכלי שיט המספק שירותי סיראות, שמשך הפלגתו הרציף עולה על 4 שעות - שבנייתו הסתיימה עד שנה מיום התחילה, תחול פסקה (1) לפרט האמור.

<בילי בירון: מה שזה אומר זה לעניין הרעש.

<בילי בירון: אנחנו נותנים גרייס לאוניות ישנות וגם לאוניות שהבנייה שלהן – משום שנדרש להיערך לזה כבר בעת בניית כלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר.

<מירב תורג'מן: יום התחיל הוא 60 יום מיום הפרסום.

איילת נחמיאס ורבין: מאשרת את הוראות המעבר.

איילת נחמיאס ורבין: הצבעה בעד סעיף 14 – פה אחד סעיף 14 אושר.

איילת נחמיאס ורבין: בבקשה.

<אהרון כהן: 57א, צוות כלי שיט – כל אדם הנמצא בכלי שיט ונדרש לכך על-פי דין, למעט מי שהוא נוסע.

<אהרון כהן: בישראל יש המון- - -

איילת נחמיאס ורבין: עם כל הכבוד, סיימנו.

איילת נחמיאס ורבין: כדי לסכם את הדיון, יש שתי הערות: ביקשתי שתדברו עם אהרון כהן כדי לבדוק האם יש צורך להוסיף את כלי השיט שבהם מדובר.

איילת נחמיאס ורבין: שתיים, ביקשתי שתעשו בדיקה נוספת לגבי אופן הזיהוי של צוות כלי השיט.

איילת נחמיאס ורבין: אני נותנת שבועיים לשתי הבדיקות האלה.

איילת נחמיאס ורבין: ככל שיידרש, נתכנס שוב כדי לתקן או לא לתקן את התקנות.

איילת נחמיאס ורבין: אני משהה את הוצאת המכתב.

לאה ורון: ובתום שבועיים אפשר יהיה להוציא את המכתב, אלא אם כן תחליט חברת הכנסת לבקש בקשה לדיון מחדש, או כל חבר כנסת אחר.

<בילי בירון: אז באופן עקרוני, כדי שאבין – ככל שאנחנו, בעקבות הבדיקה שנעשה גם לגבי זיהוי- - -

איילת נחמיאס ורבין: ככל שהבדיקות יתבצעו כפי שהגדרתי, התקנות האלה יהיו מאושרות לפרסום, אלא אם כן נחליט שצריך להתכנס שוב.

<בילי בירון: אני לא נדרשת למשהו אקטיבי, לשלוח לוועדה.

<מירב תורג'מן: כן, את צריכה לשלוח לה עדכון בעניין שני הנושאים האלה, שיושבת-הראש העלתה כרגע.

<בילי בירון: בסדר גמור.

<בילי בירון: תודה רבה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה, הישיבה נעולה.