ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 95, 2016-01-11 13:00

ניסן סלומינסקי: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוקה.

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מקבל בברכה את חברי חברי הכנסת מצד אחד, את אנשי הממלכה מצד שני.

<קריאה: אני מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

<קריאה: זה קצת ממלכה.

ניסן סלומינסקי: פה בדרך כלל יושבים אנשי הממלכה.

ניסן סלומינסקי: וכמובן, את מי שמצטרף אלינו, כולכם ברוכים.

ניסן סלומינסקי: יש לנו הצעה לדיון מהיר שעברה לוועדת חוקה בנושא: ירידה בשיעור קליטת אזרחים ערבים בשירות המדינה.

ניסן סלומינסקי: כפי שמקובל בנושאים האלה, אז מגיש הבקשה לדיון מהיר, חבר הכנסת יוסף ג'בארין יתכבד להציג את הנושא.

ניסן סלומינסקי: אתה תציע ואחר כך נראה איך מתקדמים.

יוסף ג'בארין: השאלה מי נמצא ממשרדי הממשלה?

יוסף ג'בארין: משרד המשפטים?

<ג'נט שלום: מנציבות שוויון.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נתחיל.

<נאדר אלקאסם: נמצאים כאן נאדר ובלאל מנציבות שירות המדינה.

יוסף ג'בארין: תודה כבוד היושב ראש, על קיום הישיבה.

יוסף ג'בארין: אני אתחיל בלהדגיש את חשיבות הייצוג ההולם בשני ההיבטים: גם בהיבט הכלכלי, אנחנו מדברים על משרות שהאקדמאים הערבים יכולים להשתלב בהם, אז לכן יש היבט כלכלי של הסוגיה הזאת.

יוסף ג'בארין: כמובן גם יש את ההיבט הפוליטי במובן הזה שאנחנו מדברים על שירות המדינה.

יוסף ג'בארין: בתוך שירות המדינה מתקבלות החלטות חשובות ולכן, ככל שיש ייצוג לאזרחים הערבים, ככה הם יוכלו להיות גם שותפים בהליכי קבלת ההחלטות.

יוסף ג'בארין: אז חשוב להדגיש את הפן הזה.

יוסף ג'בארין: קצת רקע היסטורי – התיקון לחוק שחייב ייצוג הולם לאזרחים הערבים בשירות המדינה התקבל בשנת 2000.

יוסף ג'בארין: אז הייצוג בקושי עמד על כחמישה אחוז, פחות מחמישה אחוז.

יוסף ג'בארין: היום אנחנו כ-15 שנים אחרי התיקון הזה.

יוסף ג'בארין: אמנם, אם נסתכל על המחצית המלאה של הכוס, אז הייצוג הזה הוכפל.

יוסף ג'בארין: אנחנו היום מדברים על 9.3% ולכן, אפשר לומר שיש כאן אולי עליה משמעותית אבל יחד עם זאת, כשאנחנו משווים את העלייה הזאת למה קרה בקרב אוכלוסיות אחרות שזכו לאותה הגנה כמו אצל נשים בני העדה האתיופית ואצל נשים עם מוגבלויות, רואים שהעלייה שם היתה יותר משמעותית.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, היה אפשר לראות שאפשר להתקדם הרבה יותר טוב.

יוסף ג'בארין: הממשלה הציבה יעד של להגיע ל-10% ייצוג עד סוף 2012.

יוסף ג'בארין: אנחנו היום יותר משלוש שנים אחרי היעד הזה, והוא גם לא הושג.

יוסף ג'בארין: היעד הזה לא הושג - -

אלעזר שטרן: אבל הוא לא מאד רחוק.

ניסן סלומינסקי: כי מה?

זאב בנימין בגין: הוא לא רחוק.

יוסף ג'בארין: אמרתי שזה 9.3, בסדר.

יוסף ג'בארין: עד כמה אתם מתלהבים מההצלחות הקטנות הללו...

יוסף ג'בארין: גם אני מתלהב - -

זאב בנימין בגין: אתה יודע את עמדתי אבל אנחנו לא מאד רחוקים.

יוסף ג'בארין: כן, אבל מה שיותר חשוב הוא שגם היעד הזה של ה-10% רחוק מאד מהשיעור הכללי של האוכלוסייה הערבית, שהוא בסביבות ה-20%.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להפנות את תשומת לב המשתתפים שהחוזים כאן זה אומר מאות משרות.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, אם באמת יהיה פעם שנגיע ל-20% זה אומר תוספת של אלפי משרות לאזרחים הערבים, והייתי אומר שזה היה פותר את כל הבעיה של חוסר תעסוקה בקרב האקדמאים הערבים.

ניסן סלומינסקי: אני לתומתי חשבתי שאתה מתכוון שירות המדינה, הכוונה לכנסת, שצריך לקבוע כלל שיהיה לכם ייצוג שמגיע ל-20 מנדטים לפחות.

ניסן סלומינסקי: למה לא?

יוסף ג'בארין: אני בעד כלל כזה אבל.

יוסף ג'בארין: ..

ניסן סלומינסקי: אין לך התנגדות לזה?

ניסן סלומינסקי: חשבתי שזו הכוונה.

יוסף ג'בארין: לא, אנחנו מדברים על יותר מינויים כאן, זה לא בחירות אבל אשמח להרחיב את זה גם על הבחירות.

יוסף ג'בארין: חשוב להדגיש בהקדמה הזאת, שהכנסת הקימה ועדת חקירה פרלמנטרית שעמד בראשה חבר הכנסת אחמד טיבי שנמצא אתנו, ולוועדה הזו היו, לדעתי, המלצות מאד משמעותיות ויוכלו להיות גם מכריעות בקידום הנושא.

יוסף ג'בארין: אני זוכר למשל שאחת ההמלצות החשובות היתה שבכל משרד ממשלתי יהיה סמנכ"ל מהחברה הערבית, ושבכל משרד ממשלתי יהיה גם רפרנט לסוגיית הייצוג, כפי שקיים אולי גם בענייני נשים.

יוסף ג'בארין: צריך גם להקים מאגר של אקדמאים ערבים, ומתוך המאגר הזה אפשר גם לבחור אנשים באופן זמין.

יוסף ג'בארין: מה שהטריד אותי, והיה אולי - -

ניסן סלומינסקי: מה עשו עם ההחלטות האלה?

יוסף ג'בארין: אני מניח שתכף נשמע את חבר הכנסת טיבי אבל אפשר להגיד שההמלצות אולי נשארו על הנייר.

יוסף ג'בארין: - - דווקא בנושא הזה, מה שאולי מאתגר את הוועדה הזאת, שכמעט ויש הסכמה ברמה הפוליטית ההצהרתית שכולם מעוניינים בזה.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, גם גורמים ממשלתיים, גם כשדיברנו לא מזמן עם השרה איילת שקד וגם עם גילה גמליאל וגם עם כל האנשים - הם אומרים כעיקרון כן, וזה חשוב וזה נושא שאפשר לקדם אותו.

יוסף ג'בארין: בנושא הזה יש גם שותפים - -

ניסן סלומינסקי: לא מוסיפים "אבל"?

יוסף ג'בארין: לא, לא.

יוסף ג'בארין: - -

ניסן סלומינסקי: אז מצוין אם כך.

יוסף ג'בארין: - - היום, בלשון עדינה, הם אומרים שהם בעד אבל לא עושים כלום כדי לקדם את זה.

יוסף ג'בארין: בנושא הזה גם קיימים שותפים מאד חשובים בחברה הערבית ובחברה האזרחית בכלל.

יוסף ג'בארין: נמצאים כאן גם ג'עפר פרח, המנכ"ל של ארגון "מוסאווא", מלווה את הנושא הזה כבר הרבה שנים.

יוסף ג'בארין: עמותת "סיכוי" לשוויון אזרחי.

יוסף ג'בארין: קרן אברהם.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, יש שותפים שכל הזמן גם הם דוחפים ולכן, התחושה שלי היא שהמעורבות כאן של ועדת החוקה יכולה בהחלט להיות משמעותית כדי לתרום לנושא.

יוסף ג'בארין: הערה אחרונה שלי, שהחוק, עם הזמן, הרחיב את חובת הייצוג ההולם משירות המדינה גם לעובדים של חברות ממשלתיות וגם לתאגידים עירוניים ותאגידים סטטוטוריים.

יוסף ג'בארין: ההרחבה החוקית הזאת עד היום לא כללה את האוכלוסייה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני זוכר כשהגעתי לכנסת לפני שלוש, ארבע שנים במסגרת הוועדה שחבר הכנסת טיבי הוביל, אז דיברתי כאיש מקצוע והצעתי להרחיב, והוועדה אכן אמצה את ההצעה הזאת להרחיב גם בחוק את החובה הזאת ולא רק בתחום של שירות המדינה אלא גם לכלול את עובדי החברות הממשלתיות ותאגידים סטטוטוריים ותאגידים עירוניים.

יוסף ג'בארין: זה ייתן לנו עוד כלי להרחבת חובת הייצוג.

יוסף ג'בארין: הערה אחרונה – אני מסתכל על הנתונים האחרונים של נציבות שירות המדינה.

יוסף ג'בארין: אם זה כדי להעלות את היעד הזה, צריך שאחוזי הקליטה עצמם יהיו בסביבות ה-20% או יותר.

יוסף ג'בארין: ככה אתה יכול לקדם את הייצוג.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, אחוזי הקליטה.

יוסף ג'בארין: אם אתה קולט השנה 100, אז לפחות אתה צריך לדאוג ש-20 יהיו מהאזרחים הערבים.

יוסף ג'בארין: אז הנתונים, לצערי, לא מגיעים להיקפים האלה.

יוסף ג'בארין: מדובר על 12,13,14 כאשר בשנים האחרונות במקום שאני אראה שיש עליה, קיימת אפילו ירידה.

יוסף ג'בארין: אמנם לא ירידה משמעותית אבל לא מפריע לי שיש ירידה אלא בכלל שיש עליה.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, שלא מתקדמים לכיוון היעד הזה.

יוסף ג'בארין: תודה.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש מחבר הכנסת אחמד טיבי ואחר כך נשמע מאנשי הממלכה מה קורה בפועל ואז נשמע - -

אחמד טיבי: מי אנשי הממלכה כאן, אדוני?

ניסן סלומינסקי: הבנו שנציבות.

ניסן סלומינסקי: ..

ניסן סלומינסקי: הפקידים.

אחמד טיבי: מנציבות שירות המדינה אני רואה.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, רבותי חברי כנסת, מדובר בנושא חשוב שמעסיק את הציבור הערבי כאחד מהנושאים הקשורים הן בתעסוקה, הן בשילוב חברתי-כלכלי, והן במציאת פתרון לאנשים, לבוגרים, לאנשי מקצוע בכל הסקטור הציבורי לרבות חברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: כשוועדת החקירה הפרלמנטרית לקליטת ערבים בשירות הציבורי הוקמה לפני מספר שנים, שיעור הערבים היה כ-4.5% פלוס-מינוס.

אחמד טיבי: כשסיימה את תקופת הביניים שלה, לא בקדנציה הזאת אלא בקדנציה האחרונה, זה עמד על משהו כמו 8%.

אחמד טיבי: אני לא אומר שהוועדה גרמה לקליטת כל אחד מהערבים בשירות הציבורי אבל אין ספק שהיא שמה את הנושא והציפה אותו, שמה אותו על השולחן.

אחמד טיבי: אין משרד ממשלתי שלא התייצב בפני הוועדה, אין פקיד, אין יחידת סמך לרבות זה שהתייצבו בפני הוועדה שני ראשי ממשלות: ראש הממשלה אולמרט, שנפגשנו אתו בלשכתו, וראש הממשלה נתניהו, בישיבה שהתקיימה בפברואר 2013, דווקא בנושא: הקשר בין אלימות ואבטלה והיעדר תעסוקה, ואז שם דובר על הצורך והדרישה שלנו לאסוף את הנשק הלא-חוקי.

אחמד טיבי: הוא התחייב אז.

אחמד טיבי: ראש הממשלה אמר שזה נושא חשוב והוא נזכר לפני שבוע לחזור על אותן מילים שאמר אז אבל בצורה יותר מסיתה.

אחמד טיבי: הוועדה הגישה דוח ביניים, לא סיימה את עבודתה.

אחמד טיבי: לא הגענו ל-10%, שזה היעד הממשלתי למרות שיש החלטת ממשלה שאשררו אותה פעם אבל עדין לא הגענו אל היעד הזה.

אחמד טיבי: אני יכול לומר לך ולגלות לוועדה, שהוועדה תוקם בקרוב מחדש בכנסת, והיא תמשיך מאיפה שהיא הפסיקה כי יש עדין משרדים שלא דנו בהם.

אחמד טיבי: יש מכניזם שצריך להציג אותו, להפעיל אותו.

אחמד טיבי: יש משרדים ששיעור הערבים בהם היה מביך - משרדים או חברות ממשלתיות כמו אחוז אחד, שני אחוז, כמו "חברת החשמל" למשל, שזה שניים וחצי אחוזים.

אחמד טיבי: "בזק".

אחמד טיבי: לעומת משרדי ממשלה בודדים שהשיעור הוא בין שמונה לעשרה אחוז למשרד.

אחמד טיבי: למשל, משרד הבריאות, משרד התרבות, משרד החינוך - השיעורים הם מעל לשישה אחוז אבל זה רחוק עדין מלענות על הדרישות של הציבור.

אחמד טיבי: יש צורך ענייני של המשק לקליטת הערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: יש יותר הקשבה, למשל, באגף התקציבים למצב שאם הערבים יקלטו במשק הישראלי, זה מצב "ווין-ווין", כמו שאמר אמיר לוי, במשק כולו.

אחמד טיבי: - -

זאב בנימין בגין: במשק.

זאב בנימין בגין: אני רק מבדיל...

אחמד טיבי: - - משק, שזה הרבה יותר רחב משירות ציבורי.

אחמד טיבי: אפרופו משק וחברות פרטיות למשל - התייצבו בפני הוועדה חברות הסלולר.

אחמד טיבי: שיעור הערבים אז, כשהם התייצבו, בחברות האלה היה שמונה אחוזים בערך, שזה גם נמוך מה עוד שציבור הצרכנים – יש נתח גדול מציבור הצרכנים הערבי.

אחמד טיבי: אני חושב שהציבור הערבי צריך יותר להתנהג באופן נשכני כציבור צרכני, וחברי ג'עפר פרח אומר את זה תמיד, שזה יכול להיות נשק שאם אתם לא נותנים לנו שירותים, לא קולטים יותר ערבים – אנחנו אולי נפסיק לקבל את השירותים שלכם, במיוחד אם מדובר בחברות פרטיות.

אחמד טיבי: למה לא לעשות את זה?

אחמד טיבי: אני חושב שזה לגיטימי.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר שמנהל שירות המדינה, מר משה דיין, הנציב, בשלב מסוים הוא השתתף המון בישיבות, היה קואופרטיבי.

אחמד טיבי: בשלב מסוים הוא החליט שעל כל שלוש משרות שמתפנות, חייבים אחד, שליש, שיהיה מהציבור הערבי.

אחמד טיבי: אני לא יודע אם זה עדין נמשך - -

יוסף ג'בארין: זאת הנחיה בעל-פה.

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: - - זה לא גרם לעליה דרמטית, כנראה שזה לא מיושם אבל ההנחיה היא הנחיה בכיוון הנכון כמו התכנית הכלכלית של הממשלה – היא צעד בכיוון הנכון אבל היא לא משהו גרנדיוזי חסר תקדים, 15 מיליארד כמו שיש איזה ספין תקשורתי שכל הזמן אני קורא עליו.

אחמד טיבי: הוא קצת פחות אבל צעד בכיוון הנכון, בעיקר יש נושא אחד חשוב שם, אמרתי לך: שינוי מנגנוני תקצוב.

אחמד טיבי: זה לא היה בעבר, זה דבר חשוב וחיובי וציינו אותו.

אחמד טיבי: ולכן, אנחנו נמשיך לציין אותו.

אחמד טיבי: מטעמי הגינות אני ציינתי את "מוסאווא" וג'עפר.

אחמד טיבי: אני רואה פה את "סיכוי", כי אני אדם הגון.

אחמד טיבי: אני מציין אנשים שהשתתפו בפעילות, לפעמים זה לא היה תמיד כך כשאנשי "סיכוי" דיברו או כתבו.

אחמד טיבי: אני מודה לך אדוני היושב ראש.

אחמד טיבי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: העקיצות לא רק למשרדי הממשלה.

אחמד טיבי: זה נקרא עקיצה עדינה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מכירים את התופעה שמבטיחים ואחר כך לא מקיימים, ולקראת מערכת הבחירות הבאה גם כן מבטיחים ולא מקיימים.

ניסן סלומינסקי: הרבה פעמים מבטיחים הבטחה שהיתה על אותו נושא, שלוש פעמים מוכרים לנו ובסוף גם לא מממשים את זה.

ניסן סלומינסקי: בבקשה, תנו לנו תמונה - -

אחמד טיבי: אני רואה את הנייר של "סיכוי", ואין את ועדת החקירה הפרלמנטרית שכולם מדברים עליה למרות שהיא עשתה עבודה לא רעה.

<קריאה: יש אותה, היא נמצאת.

אחמד טיבי: התכוונתי למשהו אחר בכלל.

ניסן סלומינסקי: זה שלא שמתם תמונה וכולי, זה בעייתי.

אחמד טיבי: אמנון יודע למה אני מתכוון, ואני לא מתכוון לנייר.

אחמד טיבי: תודה.

<אמנון בארי סולציאנו: אני מ"קרן אברהם" אגב.

ניסן סלומינסקי: בבקשה.

<נאדר אלקאסם: אני מנציבות שירות המדינה.

אחמד טיבי: שגם הוא השתתף רבות, כמעט בכל ישיבה.

<נאדר אלקאסם: נכון.

<נאדר אלקאסם: אני אתייחס גם לנקודות שחברי הכנסת העלו אבל אתחיל בהצגה כללית של הנושא של ייצוג הולם בשירות המדינה.

<נאדר אלקאסם: כמובן שייצוג הולם הוא מקוים מחובת חוק המינויים, סעיף 15א', שיש לתת ייצוג הולם לבני האוכלוסייה הערבית לרבות הדרוזית והצ'רקסית בשירות המדינה.

<נאדר אלקאסם: זו לשון החוק.

<נאדר אלקאסם: שירות המדינה, נדגיש, זה משרדי הממשלה ויחידות הסמך.

<נאדר אלקאסם: כל החברות הממשלתיות, שלטון מקומי, תאגידים – זה לא שירות המדינה, זה שירות ציבורי רחב.

<נאדר אלקאסם: אנחנו מדברים רק על משרדי ממשלה ויחידות הסמך.

<נאדר אלקאסם: יחידות סמך, מה שנקרא בתי משפט, רשות המסים, כל היחידות שלא עומד בראשן שר.

<נאדר אלקאסם: הנציבות תמכה בכל החלטות הממשלה שדנו בעניין ייצוג הולם, קידום הייצוג ההולם, בין אם זה לאוכלוסייה הערבית, לאוכלוסייה האתיופית, לאנשים עם מוגבלות, תמיד תמכנו וגם ביעד שנקבע של 10%, כי חברי הכנסת ציינו שזה יעד ישן שחודש – גם תמכנו ולמרות שאין החלטה קובעת שהיעד הוא תקף, אנחנו ממשיכים שהיעד הוא תקף.

<נאדר אלקאסם: 10% - צריך לעמוד ביעד הזה.

<נאדר אלקאסם: אנחנו מנחים את המשרדים - -

זאב בנימין בגין: את זה לא הבנתי, סליחה.

<נאדר אלקאסם: זה היה עד סוף 2012 ואנחנו ממשיכים - -

אחמד טיבי: - - -

ניסן סלומינסקי: מה שהוא אומר, שבינתיים השירות גדל והם צריכים להמשיך לשמור על היחס הזה גם בחלק שגדל.

<ג'עפר פרח: ב-2050 זה יגיע ל-10.

<אמנון בארי סולציאנו: נאדר, אבל זה היה יעד ל-2010 במקור.

<ג'נט שלום: חשוב להגיד שזה יעד ביניים.

אחמד טיבי: אגב, התכנית הכלכלית, גורלה יהיה כמו גורל ההחלטה הזאת.

ניסן סלומינסקי: זה תלוי אם הוא יתמנה לשר או לא.

זאב בנימין בגין: אני הייתי חושב שכשמתקרבים ליעד, היות שהוא לא משקף את משקל האוכלוסייה, אז בשנה מסוימת, לפני שנתיים, שלוש, קובעים יעד יותר גבוה כדי להתקרב אליו.

זאב בנימין בגין: לא 20?

זאב בנימין בגין: 15% תוך ארבע שנים נניח.

זאב בנימין בגין: אז לכן אני שואל: היעד לא השתנה או אתם ממשיכים לקלוט באופן מועדף למרות שהיעד הוא - -

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להגיד לידידי בני לומר שבסיטואציה הזאת, כשדבר הולך וגדל אז יש שני פרמטרים, וצריכים לשים לב לשניהם: - -

זאב בנימין בגין: כמה הוא גדול?

ניסן סלומינסקי: - - יש קודם כל להגיע ליעד ולהחליט אם רוצים שהיעד הזה יישאר או יגדל.

ניסן סלומינסקי: כמו כן, הרי מ-2012 נניח עד היום, השירות הציבורי הולך וגדל.

ניסן סלומינסקי: הוא לא נשאר באותו היקף.

ניסן סלומינסקי: עכשיו השאלה: אתה יכול להגיד עד 2012 יהיה 10%.

ניסן סלומינסקי: אם לא תשמור על זה אז הוא יילך ויפחת לא בגלל זה אלא בגלל שהוספת.

ניסן סלומינסקי: לכן יש שתי מטרות: מטרה אחת, זה גם כשהכדור מתנפח, מה שנקרא, לשמור קודם כל על היעד הזה של הע-10%.

ניסן סלומינסקי: ב.

ניסן סלומינסקי: אולי הגיע הזמן שבמקום 10% תגדיל את זה ל-15%.

ניסן סלומינסקי: זה שני דברים נפרדים, וכל אחד חשוב כשלעצמו.

<נאדר אלקאסם: אז באמת, בנקודה הזאת שחבר הכנסת בגין אמר, באמת דנו בעניין הזה, האם להגדיל את היעד.

<נאדר אלקאסם: ובגלל השיקולים שאתה אמרת, בא קודם נעמוד ביעד שקבענו לנו ועכשיו, בשנת 2016, יש לנו ישיבות בנושא של היעדים, צעדים נוספים שהממשלה תנקוט בעניין הגדלת שילוב האוכלוסייה הערבית בשירות המדינה.

<נאדר אלקאסם: זה נקודות נכונות אבל עוד פעם, זה התייעצות עם משרד המשפטים, כדן אורן יגיע לפה, עם משרד ראש הממשלה, עם כמה משרדים, איך אנחנו פועלים בעתיד בעניין הזה.

<נאדר אלקאסם: הנציבות, במהלך השנים - הגישה הראשונה היתה שהנציבות אומרת שהיא ממונה על יישום המדיניות, שהמשרדים יעשו את זה.

<נאדר אלקאסם: אנחנו נעביר לך את ההנחיות, המדיניות, והמשרדים יתנהלו די עצמאית ביישום ההחלטות.

<נאדר אלקאסם: עם השנים שהתקדמו, כל הזמן החמרנו כמו אני לא רוצה להגיד סנקציות אבל החמרנו את ההתערבות שלנו בניהול המשרדים.

<נאדר אלקאסם: בשנים האחרונות, זה לזכות הנציב מר משה דיין, שהנציבות כבר כמעט לקחה את הסמכות מהמשרדים כי היא אמרה: ראינו שאתם לא מתקדמים, לא מקיימים.

<נאדר אלקאסם: הרבה סמכויות שהיו בידי המשרדים, הנציבות לקחה את זה לעצמה.

<נאדר אלקאסם: אחת - - - שדיבר עליה חבר הכנסת יוסף זה עניין הסימון משרות, שחייבנו את המשרדים וזה לא הוראה בעל-פה, זה הוראה בכתב.

<נאדר אלקאסם: כל החוזרים של הנציבות זה בכתב.

<נאדר אלקאסם: אין הוראות שמעבירים למשרדים בעל-פה.

<נאדר אלקאסם: הכל זה חוזרים כתובים, מפורסמים גם באתר האינטרנט.

<נאדר אלקאסם: יש הוראה בכתב שמכל שלוש משרות שמתפנות, בין אם זה תוספתיות ובין אם זה משרות שמתפנות שבן אדם פרש או עזב – אחת מכל שלוש צריכה להיות מסומנת לבני האוכלוסייה הערבית.

זאב בנימין בגין: בקנה מידה שנתי, דו-שנתי, תלת-שנתי?

<נאדר אלקאסם: יומי.

<נאדר אלקאסם: כשמשרד מקבל משרה, כל משרה שלישית אתה מסמן לערבים.

זאב בנימין בגין: אבל אם הוא קיבל שתיים ורק בשנה הרביעית הוא קיבל את השלישית?

<נאדר אלקאסם: אז הראשונה תסומן, אחרי זה החובה שהמשרד צריך להסביר לנו למה שלא נסמן את המשרה.

<נאדר אלקאסם: אנחנו לא צריכים לבקש, אנחנו אומרים לו: תסמן, אתה תסביר לי למה לא.

<נאדר אלקאסם: בעבר היה - -

ניסן סלומינסקי: הם נמצאים בוועדת המכרזים לגבי כל משרה, נכון?

<נאדר אלקאסם: בדיוק, זה עובר אותנו.

<נאדר אלקאסם: כל משרה חייבת לעבור את הנציבות.

<נאדר אלקאסם: ואז אני אומר להם: חבר'ה, אנחנו מסמנים כדי שנפטור אותך מהזכות, בא תסביר לי למה לפטור אותך אבל קודם כל תסמן.

<נאדר אלקאסם: בעבר היה הפוך.

<נאדר אלקאסם: הוא יוצא, ואז אנחנו מבקשים.

<נאדר אלקאסם: עכשיו לא – תסמן, אחרי זה בא תסביר לנו למה לא.

<נאדר אלקאסם: זה באמת התערבות ב - - - למשרדים.

יוסף ג'בארין: אבל זה לא עבד האחד מתוך שלוש.

<נאדר אלקאסם: למה?

<נאדר אלקאסם: זה מיושם?

יוסף ג'בארין: אם זה באמת יושם היינו מגיעים ב-30% - -

<קריאות: לא, היה זמן מסוים - - -

יוסף ג'בארין: אבל אנחנו רואים את השלוש שנים האחרונות.

יוסף ג'בארין: מאז 2012 עד היום אין עליה בשיעורי הקליטה.

<נאדר אלקאסם: אני אסביר.

<נאדר אלקאסם: הנקודה שאם אתה כבר מעלה את העלייה, חבר כנסת ניסן ציין את זה – שירות המדינה גדל.

<נאדר אלקאסם: דרך אגב, גם בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות היה חוק של קליטת עובדי קבלן וקליטות כל מיני אגודות, שזה אנשים כמו הכבאים.

<נאדר אלקאסם: זה אנשים שקיימים, איך שהם מכניסים אותם לשירות המדינה.

<נאדר אלקאסם: אני לא יכול להתערב להם שם.

<נאדר אלקאסם: זה אנשים שעובדים כמו עובדי קבלן.

<נאדר אלקאסם: איך שהם נמצאים, אני לוקח ומכניס אותם לשירות המדינה.

<נאדר אלקאסם: שם אין לי כלי להתערב.

<נאדר אלקאסם: אני לא אפטר עובדים ואגיד להם תקלטו מהערבים.

<נאדר אלקאסם: אז זה הגדיל את שירות המדינה ולא נתן לנו אפשרות שם להתערב בקליטה.

<נאדר אלקאסם: אנחנו לא מחפשים תירוצים אבל יש.

<נאדר אלקאסם: זה עולם גמיש, זה לא עולם של טוב, אני רוצה אחד, שתיים, שלוש ויום אחרי זה מבוצע.

<נאדר אלקאסם: זה עולם גמיש, זה משאבי אנוש, זה אנשים.

<נאדר אלקאסם: הדברים האלה מתקדמים.

<נאדר אלקאסם: להגיד לך שמתקדמים בקצב שאנחנו רוצים – לא, אבל מתקדמים, ומתקדמים בקצב טוב.

<נאדר אלקאסם: בעניין הנקודות שהעלה חבר הכנסת - -

יוסף ג'בארין: נאדר, בכל שנה מתקבלים בממוצע 5,000,6,000 עובדים בשירות הציבורי.

יוסף ג'בארין: - -

<נאדר אלקאסם: אני אתייחס לזה.

<נאדר אלקאסם: שנה יותר, שנה פחות.

יוסף ג'בארין: כל שנה.

יוסף ג'בארין: אז אם נסתכל על השלוש שנים האחרונות, אם באמת הייתם דואגים לכך שיהיו 30%, היינו היום במצב אחר לגמרי.

<נאדר אלקאסם: אבל צריך להבין מה זה ה-6,000.

<נאדר אלקאסם: אני לא נכנס בדיוק לפירוט של בדיוק איזה עובדים אבל 6,000 זה כל עובד שהוא עובד מדינה.

<נאדר אלקאסם: כלומר, זה סטודנטים, זה מתמחים במשפטים, זה רופאים, זה מאבטחים, זה קלדניות שופטים.

<נאדר אלקאסם: - -

<אמנון בארי סולציאנו: אבל למה אתם מחריגים את הערבים מהדבר הזה?

<נאדר אלקאסם: אני מחריג?

<נאדר אלקאסם: אני לא החרגתי אף אחד עדין.

<נאדר אלקאסם: אני אומר שגם מצדי ערבי שיהיה מאבטח.

<נאדר אלקאסם: אני לא מנעתי מאף אחד להיות - -

<ג'עפר פרח: אנחנו לא רוצים להיות מאבטחים.

<נאדר אלקאסם: בסדר.

<נאדר אלקאסם: הוא אומר אני מחריג.

<נאדר אלקאסם: אני לא מחריג אף אחד.

זאב בנימין בגין: לא זאת הכוונה.

זאב בנימין בגין: הכוונה למשרות שיש בהן קביעות מסוימת במגבלות של קביעות היום.

זאב בנימין בגין: אני לא סופר מתמחים לעניין הזה.

<נאדר אלקאסם: כשהוא בא לשנה והולך - דרך אגב - -

יוסף ג'בארין: - - -

<נאדר אלקאסם: אני אומר לך: דרך אגב, חבר הכנסת אחמד טיבי, בוועדה שלו, הוא ביקש שנוציא את השעתיים מהדוח.

<נאדר אלקאסם: כל השעתיים האלה שדיברנו.

<נאדר אלקאסם: ואמרנו שאם אנחנו מוציאים זה רק מעלה את האחוז.

<נאדר אלקאסם: אנחנו לא מוכנים להוציא כי זה יעלה את האחוז פיקטיבית למעלה.

<נאדר אלקאסם: כל הסטודנטים, הסוקרים, המאבטחים, למרות ששם לא נראה לי שנמצא ערבים אבל אני מכניס אותם לדוח.

<נאדר אלקאסם: אני אומר שזה עובדי מדינה, אני מכניס אותם למרות שזה יבוא לטובתי כי זה יעלה את האחוזים.

<נאדר אלקאסם: אז אנחנו אומרים שכל התמונה, כל עובדי המדינה שקיימים, מה האחוז?

<נאדר אלקאסם: פועלים להגיע ל-10%.

<נאדר אלקאסם: עכשיו, בענין הנקודות שהעלית בעניין סמנכ"ל – גם האוכלוסייה האתיופית ביקשה שנכניס עובדים בכירים וסמנכ"לים.

<נאדר אלקאסם: זה לא נהוג - -

יוסף ג'בארין: אני לא יודע שהם 20% מהאוכלוסייה.

<נאדר אלקאסם: - - זה לא נהוג.

<נאדר אלקאסם: עובדים בכירים, סמנכ"לים, או שהם צומחים מבפנים, יש הליך בחירה.

<נאדר אלקאסם: שם זה אנשים שצריכים לנהל את שירות המדינה, לנהל את השירותים במדינה.

<נאדר אלקאסם: הם צריכים להיות אנשים שמתאימים.

<נאדר אלקאסם: אני לא צריך לסמן משרה אם העובד הוא ערבי והוא מתאים ועומד בתנאי סף, אין שום סיבה שלא ייקלט.

<נאדר אלקאסם: ועובדה, יש היום עובדים בכירים, עובדים ערבים שהיו במערכת והגיעו לתפקידים בכירים.

<נאדר אלקאסם: זה עדין לא המספרים שאנחנו רוצים אבל לאט לאט שהם ייכנסו, עוד חמש, שש, שבע שנים יהיו טובים, יתקבלו ויתקדמו.

<נאדר אלקאסם: עובדה שאנחנו רואים שזה קורה היום, שיש עובדים בכירים בכל מיני משרדים.

<ג'עפר פרח: איפה?

<נאדר אלקאסם: במשרד האוצר, במשרד ראש הממשלה, במשרד הכלכלה.

<נאדר אלקאסם: לאט לאט.

<ג'עפר פרח: ממש בכירים.

<נאדר אלקאסם: אני לא יודע אם זה סגן הממונה על השכר - -

<ג'עפר פרח: איזה בכירים?

<נאדר אלקאסם: אני לא יודע, תלוי מה ההגדרה של בכיר.

<נאדר אלקאסם: אם זה נציב שירות המדינה, אז יש נציב אחד.

<נאדר אלקאסם: אני לא יודע, שראש הממשלה יחליט שהוא רוצה ערבי, בסדר.

<נאדר אלקאסם: אבל יש נציב אחד.

<נאדר אלקאסם: סגן הממונה על השכר יש כמה, ויש שם ערבים.

<נאדר אלקאסם: סגן הממונה על שוק ההון, שזה עובד בכיר שמחליט על מדיניות ארצית – אני חושב שזה תפקיד מספיק בכיר - -

ניסן סלומינסקי: הוא עושה עבודה טובה.

<נאדר אלקאסם: ברור.

<נאדר אלקאסם: בכיר שזה נציב או מנכ"ל זה כבר לא בידינו, זה בידי אנשים אחרים.

<נאדר אלקאסם: בעניין רפרנט – אנחנו רואים יחידות משאבי האנוש במשרדים, הם הרפרנטים.

<נאדר אלקאסם: אני לא צריך למנות בן אדם שיתעסק בזה.

<נאדר אלקאסם: עובד משאבי אנוש, אם זה אמרכל מנהל משאבי אנוש, לא משנה אם הוא ערבי, יהודי, מוסלמי או דרוזי, הוא הרפרנט.

<נאדר אלקאסם: זה התפקיד שלו והוא צריך ליישם את המדיניות.

<נאדר אלקאסם: אני לא צריך למנות מישהו רק בשביל התחום הזה.

<נאדר אלקאסם: לעניין המאגרים – יש החלטות, הרבה החלטות - -

יוסף ג'בארין: רק נאדל, תבין אותי:

יוסף ג'בארין: אם זה היה פועל והכל היה טוב, לא היינו צריכים את ההצעות הללו.

יוסף ג'בארין: אנחנו מחפשים הצעות איך לקדם את הנושא כי אתה לא מצליח לקדם אותו.

יוסף ג'בארין: אתה לא כנאדר, אתה כנציבות.

<נאדר אלקאסם: כן, ברור.

ניסן סלומינסקי: הוא נותן כרגע את ההמלצה כשהוא רואה את זה.

ניסן סלומינסקי: אחר כך, על סמך הדיווח שלו – הנה, הגיע דן, נציג משרד המשפטים, אז - -

<ג'נט שלום: וגם נציבות שוויון.

ניסן סלומינסקי: בסדר, ואחר כך נראה אם זה לא עונה אז ידברו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו בשתיים רצים כולם לישיבות סיעה.

ניסן סלומינסקי: תמהרו.

<נאדר אלקאסם: אז אני אמהר: בעניין המאגר - זה החלטה של חובת המכרזים.

<נאדר אלקאסם: יש היום ברפורמה, בודקים כל מיני נושאים של מאגרים ולא רק על ערבים אלא בכלל, בשירות המדינה, הנושא נבחן.

<נאדר אלקאסם: אמרנו לעניין מגזר שלישי - הנציבות אף פעם לא אמרה לעמותה או לארגון שאנחנו לא רוצים לשתף אתכם, לא רוצים לדבר אתכם.

<נאדר אלקאסם: דיברנו עם כולם.

<נאדר אלקאסם: יש דלת פתוחה לכולם.

<נאדר אלקאסם: כל מי שיש לו הצעות – מוזמן.

<נאדר אלקאסם: שרוצה מוזמן ויפנה.

<נאדר אלקאסם: אם זה משהו שניתן לבצע - יבוצע.

<נאדר אלקאסם: אמרתי - חברות ממשלתיות ותאגידים זה לא שירות המדינה.

<נאדר אלקאסם: ועדת החקירה, אם תקום, אם הכנסת תחליט על ועדת חקירה, כמובן שאנחנו נשתף פעולה, כמו שהוא הזכיר.

<נאדר אלקאסם: אנחנו שיתפנו פעולה ונשתף פעולה אם הכנסת תחליט על משהו, ברור שאנחנו, כגוף ממשלתי, נשתף פעולה עם זה.

<נאדר אלקאסם: עוד נושא שהנציב, משה דיין – דיברתי על הצעדים שאנחנו מתערבים בעבודת המשרים.

<נאדר אלקאסם: יש ועדת חריגים.

<נאדר אלקאסם: בגלל הקפאה בקליטה, הממשלה הקימה ועדת חריגים למשרדים, לקליטת כוח אדם.

<נאדר אלקאסם: מה שנקרא "הקפאת קליטה בשירות המדינה", ויש ועדת חריגים בנציבות שהיא מאשרת למשרד לקלוט או לא לקלוט.

<נאדר אלקאסם: אחד מהכללים שהנציב הכניס לבחינת האפשרות לקליטת עובדים במשרד, עובד בכלל, זה נושא הייצוג ההולם.

<נאדר אלקאסם: כל משרד ממשלתי – יושב פה בלאל מוסא.

<נאדר אלקאסם: הוא ערבי אבל לא בגלל הוא בא אלא כי הוא פשוט אחראי על התחום.

<נאדר אלקאסם: הוא רפרנט במערכת הבריאות אבל גם יש עליו את הנושא של מרכז הוועדה.

<נאדר אלקאסם: הוועדה מטפלת גם בנושא הייצוג ההולם.

<נאדר אלקאסם: משרד שלא פעל לקידום הייצוג ההולם, בין אם זה לערבים, לאתיופים או למוגבלים, הוא לא יורשה לקלוט עובדים בכלל.

<נאדר אלקאסם: הוא יצטרך לחזור ולהגיש תכנית איך הוא מתקדם.

<נאדר אלקאסם: אחריש הוא יגיש תכנית, יכול להיות שיקבל אישור לקלוט עובדים בכלל, זה כאילו הקפאה טוטאלית.

<נאדר אלקאסם: זה גם כלי חזק מאד.

זאב בנימין בגין: סליחה.

זאב בנימין בגין: ברשותך היושב ראש, נאדר, בהמשך לשאלתו, הערתו, של חבר הכנת ג'בארין.

זאב בנימין בגין: הרי אתם עוסקים גם בהסתכלות קדימה.

זאב בנימין בגין: יש לכם תחזית.

זאב בנימין בגין: איך זה נראה לכם שאנחנו ב-2016.

זאב בנימין בגין: ב-2019-2020, איך זה נראה לכם?

זאב בנימין בגין: אתם מרוצים?

זאב בנימין בגין: ואם לא, אז מה לדעתכם צריך לעשות?

ניסן סלומינסקי: אם ימשיכו בתקן של אחד משלושה, לעשות חישוב שתוך זמן מסוים – הוא אומר שכבר עכשיו יש 13%.

ניסן סלומינסקי: ב-2015 אפשר לעשות את החישוב המתמטי מתי זה יגיע - -

זאב בנימין בגין: לא, אבל נאדר אומר שזה גמיש כי יכולה להיות שנה - -

<נאדר אלקאסם: אני לא רציתי להיכנס לנקודה - -

יוסף ג'בארין: זה אחד מעשר ולא אחד משלוש אם זה 13%.

<נאדר אלקאסם: עוד פעם, זה הרבה תפקידים.

<נאדר אלקאסם: אני לא אסמן משרות למאבטחים במשרד ראש הממשלה.

יוסף ג'בארין: אז תייחס לשאלתו של חבר הכנסת בגין, מה הצפי - -

ניסן סלומינסקי: אני אתן לך לדבר.

<נאדר אלקאסם: אני אגיד למה זה לא עולה, ואתה היית אצל נציב שירות המדינה והוא הציג לך את התמונה.

<נאדר אלקאסם: פה אנחנו דיברנו על הצד של אחריות המדינה.

<נאדר אלקאסם: עם כל הכבוד, המדינה, כמה שהיא חזקה, אבל צריך גם מישהו שרוצה מהצד השני לעבוד.

<נאדר אלקאסם: אני לא אומר שהם לא רוצים לעבוד אבל יש חסמים, והצגנו לך את זה.

<נאדר אלקאסם: למשל, הגענו למצב שבגלל ההוראה הזאת יש לנו 300 תקנים מסומנים לבני האוכלוסייה שהם פנויים, לא מצליחים לאייש אותם.

<נאדר אלקאסם: עם כל הכבוד לכל נושא, משרד שיש לו מטלות, יש לו תחומים שהוא צריך לבצע, צריך לתת שירותים לכל האזרחים, הוא לא יכול להרשות לעצמו שיש לו תקנים פנויים, הוא לא יכול לאייש אותם.

<נאדר אלקאסם: מצד אחד אני מקפיא אותו ואומר לו: אסור לך לקלוט - -

זאב בנימין בגין: למה הוא לא יכול?

<נאדר אלקאסם: אנשים לא ניגשים, לא מגישים מועמדות.

<נאדר אלקאסם: אמרתי שאני לא רוצה להיכנס אבל אם כבר שאלתם: יש מחסור במועמדויות של בני האוכלוסייה.

<נאדר אלקאסם: חלק זה בגלל החסם הגיאוגרפי.

<נאדר אלקאסם: מה לעשות?

<נאדר אלקאסם: משרדי הממשלה, גם בהחלטת ממשלה נמצאים בירושלים.

<נאדר אלקאסם: אנחנו לא נעביר משרדי ממשלה לא לצפון, לא לבאר-שבע.

<נאדר אלקאסם: הם נמצאים בירושלים, זה מרכז השלטון.

<נאדר אלקאסם: המחוזות הגדולים בתל-אביב, רחוק מהריכוז של האוכלוסייה.

<נאדר אלקאסם: מנסים לפתור את זה בעזרה בשכר דירה ובנסיעות אבל עובדה, זה לא עוזר להעלאת המועמדויות.

<נאדר אלקאסם: יכול להיות שיש גם נושא של חוסר אמון, פשוט חוסר אמון במערכת.

<נאדר אלקאסם: אנחנו מנסים לפתור את זה בכל מיני כנסים.

<נאדר אלקאסם: הנציב בעצמו הגיע לכנסים בצפון.

<נאדר אלקאסם: אנחנו מנסים להגיע ולקרב אנשים.

<נאדר אלקאסם: גם זה נושא של התגברות על חוסר אמון במערכת מצד האוכלוסייה הערבית, הוא לא נושא קל.

<נאדר אלקאסם: זה לא ביום ולא ביומיים ולא בשנה.

<נאדר אלקאסם: אנחנו מכירים את זה לא רק בשירות המדינה אלא בכל מיני תחומים אחרים.

<נאדר אלקאסם: אז לכן יש חסמים שהם מאד חזקים שגם מונעים את ההתקדמות אבל למרות כל החסמים, אנחנו רואים שיש התקדמות.

<נאדר אלקאסם: יש עלייה נטו במספר העובדים, כניסה מול יציאה - -

אורי מקלב: גם השיקול של שכר הוא שיקול?

<נאדר אלקאסם: גם, גם.

אורי מקלב: אולי אפילו גם למגזר הערבי השכר בשירות הציבורי הוא שכר נמוך.

<נאדר אלקאסם: כן, אבל תשמע, זה שכר שהוא לכל עובד.

ניסן סלומינסקי: בנציבות השכר הוא לכל עובד.

ניסן סלומינסקי: מי שייכנס לשם יקבל אותו - -

אורי מקלב: אבל יכול להיות שיש אפשרות.

אורי מקלב: אחד בעל תואר – יש להם אפשרות.

אורי מקלב: למה שפסיכולוג יהיה בשירות הציבורי כשהוא יכול להיות פסיכולוג פרטי - -

ניסן סלומינסקי: בסדר, זה משהו אחר.

<נאדר אלקאסם: זה מול ההסתדרות.

<נאדר אלקאסם: מנסים.

<נאדר אלקאסם: שמעתי שמול ההסתדרות היה הסכם - -

יוסף ג'בארין: נציגי הארגונים יתייחסו לזה עכשיו.

ניסן סלומינסקי: בואו נקצר.

<נאדר אלקאסם: אנחנו עוזרים להם בשכר דירה, שעבוד יהודי לא מקבל.

<נאדר אלקאסם: בנסיעות, שעובד יהודי שגר בגליל ועובד ערבי שגר בגליל – לעובד הערבי יש פוטנציאל להרוויח יותר 2,500,2,600 שקל יותר - -

זאב בנימין בגין: ברוטו.

<נאדר אלקאסם: ברוטו.

<נאדר אלקאסם: יש לו עזרה בשכר דירה, ואם שני בני הזוג עובדי מדינה, שניהם יקבלו.

<נאדר אלקאסם: כבר יש פער של 4,000 שקל.

<נאדר אלקאסם: 4,000 שקל זה שכר מינימום.

<נאדר אלקאסם: הפער בין משפחה יהודית למשפחה ערבית.

<נאדר אלקאסם: זה דברים, אבל זה לא פותר.

ניסן סלומינסקי: דן אורן, נציג משרד המשפטים, ממונה בכיר ייעוץ וחקיקה.

<דן אורן: תודה.

<דן אורן: אני גם נציג של המשרד וגם עוסק בנושא שנים רבות.

<דן אורן: בעצם החל מההחלטה ההיסטורית של היועץ המשפטי לממשלה דאז, לקדם משרות גם כאשר שלא היה חוק שגיבה את זה.

<דן אורן: אבל בגלל שזה אקט מובהק של העדפה מתקנת, לאחר מכן באמת הייתי שותף מרכזי זמן קצר לכל המהלכים בחקיקה ובצוותי היישום השונים שהוקמו כדי לקדם את חובת הייצוג ההולם שנקבעה בתיקון שאנחנו יזמנו במקביל לחברי הכנסת הערבים בשנת 2000.

<דן אורן: באחד מהמהלכים שעשינו, שהממשלה עשתה, היא הקימה את הוועדה להסרת חסמים בפני קליטה וקידום של ערבים בשירות המדינה בראשות מנכ"לית משרד המשפטים, שזו ועדה שהולידה את החלטת הממשלה האחרונה – בעצם יש שתי החלטות ממשלה מרכזיות שהן הבסיס לעבודה שלנו.

<דן אורן: אני מניח שנאדר גם הזכיר שאנחנו עובדים על החלטת ממשלה חדשה כי צריך לחדש לעניין היעדים וגם כן, כמובן שאנחנו גם רואים, אני אישית רואה, כמי שהצטרף לשירות המדינה בתחילת שנות ה-90, שאז אחוז העובדים לא הגיע לאחוז אחד.

<דן אורן: אז אנחנו רואים את העלייה המתמדת מצד אחד, ומצד שני היינו רוצים שהקצב יהיה יותר מהיר.

באסל גטאס: - - -

<דן אורן: 10%.

באסל גטאס: זו ההחלטה האחרונה?

<דן אורן: כן.

<דן אורן: שתי ההחלטות האחרונות מדברות על 10% עד 2012.

<דן אורן: אני מניח שנאדר הציג את הנתונים.

ניסן סלומינסקי: כן, הוא הציג את כל הנתונים.

<דן אורן: עכשיו, המהלכים שאנחנו עובדים עליהם במשך השנים במסגרת הוועדה להסרת חסמים הם בעצם מהלכים של מקבילים של הגדלת ההיצע של התקנים.

<דן אורן: נאדר דיבר על תקנים שלא מאוישים וגם הגדלת הביקוש כי הרבה דובר על הצורך בהכשרת לבבות, בקירוב לבבות, בהפיכת שירות המדינה לאתר פיזי.

<דן אורן: נאדר הזכיר את המחסום הגיאוגרפי, ובגלל זה הכנסנו להחלטת הממשלה את הסיוע בשכר דירה, ומה שעובדים עליו במסגרת החלטת ממשלה חדשה זה לבחון, כמובן יחד עם האוצר כי יש לזה השלכות תקציביות, את הרחבת הסיוע בכל מה שקשור למעבר כיוון שהמחסום הגיאוגרפי הוא מחסום אמתי, יחד עם רעיונות אחרים של הגמשת דפוסי עבודה, אפשרויות לעבוד בצפון מרחוק.

<דן אורן: אפשרויות לעבוד במחוזות של משרדים מסוימים בצפון.

<דן אורן: המנכ"לית שלי, של שמרד המשפטים, עושה את הכל כדי להפוך את משרד המשפטים כמשרד שנושא את הדגל ופועלת נמרצות באמצעות כנסים ובאמצעות כל מיני פעולות של "אאוט ריץ" כדי להגביר את מספר הערבים שעובדים בשירות המדינה.

<דן אורן: ולאור הקמתו של המשרד לשוויון חברתי, לאחרונה סוכם שהפעילות של הוועדה להסרת חסמים תעבור לריכוז בידי אותו משרד לשוויון חברתי עם מעורבות של גורם שהוא מאד מעורב בשנים האחרונות.

<דן אורן: אני מבין שהוזמנו לדיון הזה ולא יכלו להגיע, זה הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי.

<דן אורן: הם גם פועלים להגברת הייצוג ההולם בשירות המדינה, והם עכשיו ירכזו את העבודה - בעוד כמה ימים יש לנו ישיבה בראשותו של מי שעומד בראש הרשות, איימן סייף, כדי לקדם את החלטת הממשלה.

<דן אורן: עשינו הרבה עבודה אבל צריך לכנס ולהגיע להחלטות.

<דן אורן: מהלך נוסף שאנחנו עובדים עליו הרבה זה כל הנושא של שיווק והגברת מודעות.

<דן אורן: היתה החלטת ממשלה מיוחדת בנושא הזה ב-2010, שהפקיד בידי הרשות לעשות תכנית שלמה וקמפיין שהם עשו באמצעים הכי רלוונטיים של הרשתות החברתיות, ולפי מה שנראה היו לזה תוצאות, וזה דבר שבמסגרת החלטת ממשלה חדשה אנחנו רוצים לחדש ולחזק.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: שאלונת קצרצרה: האם יש הבדל בקליטה בין נשים ערביות לגברים ערביים כי אתה מתאר קשיים שהייתי אומר שהם מוגברים לגבי נשים.

<נאדר אלקאסם: בקליטת נשים ערביות המצב הרבה יותר קשה ואצל הדרוזיות הרבה יותר קשה כי גם התרבות כאן נכנסת לתמונה.

<נאדר אלקאסם: אצל האוכלוסייה הדרוזית כמעט ולא מקובל בכלל שאישה תשכור דירה לבד בירושלים, כמעט ולא קיים.

<נאדר אלקאסם: ואצל האוכלוסייה הערבית גם יש את התרבות הזאת, והיא מקשה.

<נאדר אלקאסם: אז לכן הקליטה של נשים אפילו פחותה.

<נאדר אלקאסם: לפי האחוזים רואים שקולטים גברים יותר מנשים ערביות.

<בלאל מוסא: אבל מבחינת מה שקורה בפועל, כשבאים למכרז - הערבייה שנכנסת למכרז גם מקבלת עדיפות בגלל שהיא ערבייה וגם כאישה.

<בלאל מוסא: פה יש לה את היתרון אבל העיקר שהיא תגיע.

<בלאל מוסא: כשהיא תגיע, היא כבר מקבלת את - -

זאב בנימין בגין: ולמרות זאת, למרות ההקלות האלה, זה קשה.

<ג'נט שלום: אני עורכת דין מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, משרד הכלכלה.

<ג'נט שלום: אני רוצה להתחיל בזה, ואנחנו לא נוהגות להחמיא בדרך כלל לנציבות שירות המדינה אבל בשנים האחרונות נציבות שירות המדינה עושה מאמצים מאד גדולים להגיע לייצוג הולם של האוכלוסייה הערבית, ובאמת רואים את זה.

<ג'נט שלום: גם משרד המשפטים הוא אחד המשרדים המובלים בזה.

<ג'נט שלום: אני כן רוצה להגיד שהכלי של משרות ייעודיות הוא לא הכלי היחיד.

<ג'נט שלום: ובכל מכרז שמוציאה נציבות שירות המדינה, המדינה צריכה לתת עדיפות למועמדים שהם מהאוכלוסייה הערבית, ונציבות שוויון מאד מנסה להיות עם היד על הדופק - -

<דן אורן: כשיש כישורים דומים.

<ג'נט שלום: - - כשיש כישורים דומים, כי לוועדות בוחנים הרבה פעמים קשה לתת את העדיפות, ההגדרות קצת קשות להם וההבנה של איך עושים את זה קצת קשה, ופה אנחנו עובדים עם נש"מ גם על איך להגדיר כישורים דומים.

<ג'נט שלום: אני כן אגיד שבשנה האחרונה אנחנו עובדים מול נש"מ ברעיונות לאיך לקדם את הייצוג ההולם בוועדה שיש לנו בראשות טלילה, שהיא ראש האגף לקידום מעמד האישה - -

זאב בנימין בגין: טלילה מה?

<זנט שלום: רוזנפלד-שחר.

<זנט שלום: וזה כולל גם התייחסות לאוכלוסייה הערבית, ובמקום הזה אנחנו, כנציבות שוויון, מאד מנסות לדחוף את הרעיון של מאגר מועמדים לערבים אקדמאים כי לדעתנו, זה אחד הדברים שיגרום למשרדים לקחת יותר מועמדים מהאוכלוסייה הזאת.

<זנט שלום: אני כן רוצה להגיד, וזה משהו שחשוב לי להגיד לפרוטוקול, שהיעד של ה-10%, כמו שחבר הכנסת בני בגין אמר, הוא יעד ביניים, הוא לא היעד הסופי.

<זנט שלום: הוא לא צריך להיות היעד הסופי.

<זנט שלום: היעד הסופי צריך להיות המינימום של האוכלוסייה הערבית באוכלוסייה הכללית שזה 20%, ולכן, לדעתנו, צריך כבר לעדכן את היעדים ולקבוע יעדים קצת יותר גבוהים לשנים הבאות.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו את הארגונים, אז אני מבין שג'עפר פרח.

<געפר פרח: אני נמצא.

<געפר פרח: זה ג'עפר פרח, לא ג'עפר ברח.

<געפר פרח: אני מנהל את מרכז "מוסאווא".

<געפר פרח: אני קודם כל שמח שיש עדין שם בפרצופך, דן, ואתה מסמיק כשאתה יודע שהדברים לאל עובדים.

<געפר פרח: חברים, נציב שירות המדינה לא במקרה לא נמצא פה, כי הוא לא רציני כלפי היעדים.

<געפר פרח: אני צריך לשים את הדברים על השולחן.

<געפר פרח: נציב שירות המדינה, מאז נכנס לתפקיד שלו, הוא פחות או יותר עוסק בתרפיה בדיבור עם האוכלוסייה הערבית.

<געפר פרח: הוא לא מתכוון ליישם את החוק.

<געפר פרח: אנחנו מתכוונים לעתור לבג"ץ נגד נציבות שירות המדינה.

<געפר פרח: צר לי ששולחים אתכם כל פעם לבוא לספר סיפורים, שלפחות הם לא נכונים.

<געפר פרח: אלפי סטודנטים ערבים גרים בירדן.

<געפר פרח: סטודנטיות ערביות גרות בירדן, גרות בג'נין, גרות בשכם, גרות בירושלים, כמו שאתם יודעים.

<געפר פרח: אז לבוא ולספר לוועדה שסטודנטיות או נשים או ערביות לא רוצות לבוא, זה פשוט שקר שאני מציע לכם לחזור בכם ממנו.

<געפר פרח: משרד המשפטים, דן, אתה יודע שאמי עמדה בראש ועדה שהיתה אמורה לבצע את הדברים האלה.

<געפר פרח: אתם יודעים שגנזתם את ההמלצות של הוועדה.

<געפר פרח: אתם יודעים שאתם לא מבצעים את ההמלצות של הוועדה.

<געפר פרח: אתם יודעים שהנציב בעצם, מסרב – אגב, הבחור נאדר עזר להניה מרקוביץ בזמנו, והייתי מצפה אחרי שהניה מרקוביץ, למשל, יצאה לפנסיה, שמישהו כמוך היה מקודם ומנהל את התחום הזה.

<געפר פרח: הרי בלאו הכי אותך שולחים לתפקיד הזה, לוועדות, והייתי מצפה שבאמת אתה תהיה בכיר בנציבות שירות המדינה.

<געפר פרח: אגב, נציבות שירות המדינה עצמה - -

זאב בנימין בגין: עד לרגע הזה הייתי בטוח שנאדר באמת החליף את הניה.

יוסף ג'בארין: גם אני חשבתי.

<ג'עפר פרח: אני חשבתי שהוא הנציב לרגע.

<ג'עפר פרח: חבר הכנסת בגין, אני מציע לך שתבדוק עם מר דיין מי החליף בעצם?

<ג'עפר פרח: האם הוא באמת החליף את הניה או שמעל לערבי שאמור להחליט בתוך נציבות שירות המדינה צריך לשים תמיד יהודי שיחליט מי הערבים הטובים.

<ג'עפר פרח: אני מציע שהוועדה לא תתייחס ברצינות לדברים שנאמרו פה כי באמת הסטודנטיות הערביות הן דוגמה.

<ג'עפר פרח: עכשיו היה סיפור של סייעת שנייה בבתי ספר.

<ג'עפר פרח: בסכנין היו 700 מועמדות על 20 משרות, בערערה אותו דבר.

<ג'עפר פרח: אני מציע שנתייחס למציאות בשטח.

<ג'עפר פרח: המציאות בשטח שהערבים רוצים לעבוד, המדינה מטילה את האחריות על תעסוקת הערבים על הרשויות המקומיות הערביות, ואני חושב שהגיע הזמן שאתם, כחברי כנסת, תישאו באחריות שלכם.

<ג'עפר פרח: זה חוק שחוקק בכנסת.

<ג'עפר פרח: או שאתם מתכוונים לאכוף אותו ולחייב את נציב שירות המדינה שלא מואיל בטובו להגיע לישיבה הזאת, לחייב אותו להתחיל לעבוד כי אגב, זה גם מה שבג"ץ קבע בזמנו, שלא מספיק בחוק, הממשלה לא במקרה אמורה לקבל החלטת ממשלה.

<ג'עפר פרח: דן, אתה יודע שמשנת 2012 אתם מורחים את הוועדות.

<ג'עפר פרח: כל פעם אתם מופיעים בפני הוועדות ואתם אומרים אותו דבר.

<ג'עפר פרח: אנחנו מתכוונים להגיש החלטת ממשלה, אתם לא מגישים.

<ג'עפר פרח: ניצלתם את תקופת הבחירות ולא הגשתם.

<ג'עפר פרח: אתם, תוקעים אתכם, ואתה לא מעז לבוא פה, בפני הוועדה, בפני המחוקק, ולהגיד לו את האמת בתור פקיד ממשלה שמישהו מסרב להגיש החלטת ממשלה.

<ג'עפר פרח: זה הסיפור.

<ג'עפר פרח: אתם לא מבצעים את החוק, אתם לא מבצעים את החלטת הממשלה ואתם גם לא מגישים החלטת ממשלה חדשה.

<ג'עפר פרח: זה הסיפור.

<ג'עפר פרח: אם הוועדה מוכנה שימרחו אותה בעוד ישיבות, בבקשה.

<ג'עפר פרח: תרפיה בדיבור?

<ג'עפר פרח: אנחנו, הערבים, נמאס לנו, לא מתכוונים לקחת חלק בזה.

<ג'עפר פרח: אני מודה לחברי הכנסת הערבים שעדין יש להם כוח להקשיב לשקרים האלה.

<ג'עפר פרח: מודה לכם, באמת.

<ג'עפר פרח: אני, אין לי כוח יותר לזה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: גברת סמאח חטיב, ארגון סיכוי.

זאב בנימין בגין: אבל הגעת.

<ג'עפר פרח: ולא בטוח שאני אגיע עוד לישיבות כאלה כי המטומטמים האחרונים שעוד מאמינים.

<ג'עפר פרח: רוב הציבור כבר לא מאמין.

ניסן סלומינסקי: גברתי, ארגון "סיכוי" זה את?

ניסן סלומינסקי: בבקשה.

<סמאח אלחטיב-איוב: קודם כל אני מודה לכם על איזון הדיון, חבר הכנסת ג'בארין, וגם מודה לפועלו של חבר הכנסת טיבי, וממשיכה את הקו שבו התחיל הקולגה שלי, ג'עפר פרח, לגבי ייצוג נשים ערביות.

<סמאח אלחטיב-איוב: אכן, המסלול הזה של האשמת הקורבן וגלגול אחריות מחובת המדינה לדאוג להבטיח ייצוג הולם משני הטעמים שהזכיר חבר הכנסת ג'בארין בתחילת דבריו, של הזכות הפוליטית להיות שותפים בקבלת החלטות.

<סמאח אלחטיב-איוב: וכן, הזכות הכלכלית להעסקה.

<סמאח אלחטיב-איוב: עכשיו, אני אצמצם את הדברים כי יש הרבה דברים שעלו וכבר ציין אותם בנייר העמדה.

<סמאח אלחטיב-איוב: קודם כל, אנחנו כן נשמח לקבל תשובות ענייניות לפרוטוקול הוועדה, גם אם הן אינם היום אבל כאילו שיו"ר הוועדה, אנחנו מציעים שיחויבו לתת דין וחשבון מתי הם כן מתכוונים לקדם החלטת ממשלה.

<סמאח אלחטיב-איוב: מה היעד העדכני, ושהיעד הפעם יהיה בפילוח של לא טוטאל מוחלט אלא גם בנושא מגדרי, כמה נשים ערביות תוך כמה זמן וגם לגבי הדרג הבכיר כולל הסללת הדרך.

<סמאח אלחטיב-איוב: בנייר העמדה שלנו אנחנו התייחסנו לזה שנציב שירות המדינה, בדוח השנתי שלו, שגם פה הוא לא מיישם את החוק.

<סמאח אלחטיב-איוב: בעיכוב של שנתיים יצא הדוח האחרון, בנובמבר 2015, כשבדוח אין נתונים לגבי שנת 2013.

<סמאח אלחטיב-איוב: כשבדוח אין התייחסות לנושא של מכרזים פנימיים.

<סמאח אלחטיב-איוב: כשבדוח אין התייחסות למסלולי קידום של תעסוקת ערבים.

<סמאח אלחטיב-איוב: אנחנו מתייחסים לאחוזי קליטה, אנחנו לא יודעים כמה אנשים נשארים בפנים ולאיזה מסלולים הם כן מקודמים.

<סמאח אלחטיב-איוב: אז אם אני אתמצת זה שלושה אתגרים: קודם כל צריך להגדיר את היעד בפילוחים המתאימים.

<סמאח אלחטיב-איוב: 2.

<סמאח אלחטיב-איוב: הנושא של הגברת ייצוג במשרדים שמחוללים שינוי בהשפעה רוחבית, אם מדברים על צמצום שוויון ואי-שוויון ואפליה בנושא בינוי, דיור, כשמחסור הדיור ממש זועק בתוך החברה הערבית ולא רק אכיפה לגבי בנייה בלתי חוקית והפללת הקורבן.

<סמאח אלחטיב-איוב: 3.

<סמאח אלחטיב-איוב: הנושא של ייצוג בדרג הבכיר, וכבר היו המלצות והן כתובות שחור על גבי לבן לגבי קידום סמנכ"לים.

<סמאח אלחטיב-איוב: ואם אנחנו מדברים על סמנכ"ל אתיופי, זה לא אותו דבר, אנחנו פה מיעוט לאומי, אז יש לנו זכות להיות שותפים בקבלת החלטות.

<סמאח אלחטיב-איוב: תודה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: אמנון מ"קרן אברהם".

ניסן סלומינסקי: תעשה את זה קצר.

<אמנון בארי סולציאנו: אני אתמצת.

<אמנון בארי סולציאנו: אנחנו עוקבים אחרי העניין הזה הרבה זמן.

<אמנון בארי סולציאנו: אני מנהל שותף ב"קרן אברהם".

ניסן סלומינסקי: מה זה "קרן אברהם"?

<אמנון בארי סולציאנו: זה ארגון שפועל כבר 26 שנים לקידום שילוב ושוויון בין ילדים וערבים אזרחי ישראל.

<אמנון בארי סולציאנו: יש לי מנהל שותף, דוקטור תאבט אבו ריש, שהוא היום בנגב בסיור.

<אמנון בארי סולציאנו: אז אני לא אלאה אתכם בהרבה תובנות שיש לנו לומר על העניין הזה אבל אני כן רוצה לומר משהו על צעד קונסטרוקטיבי שאנחנו עומדים לנקוט בו.

<אמנון בארי סולציאנו: אנחנו נחושים להראות למדינה שאפשר לעשות כאן משהו כדי לשפר את המצב.

<אמנון בארי סולציאנו: הרי שש שנים זה לא מתקדם כמו שאנחנו ציפינו, משנת 2010.

<אמנון בארי סולציאנו: כבר במרץ השנה, בסמסטר ב' בשנת הלימודים הנוכחית, "קרן אברהם" ביחד עם עמותת "קו משווה", עמותה קולגה שלנו, אנחנו מתחילים להפעיל מיזם במוסדות להשכלה גבוהה, שהמטרה שלו היא לאתר איתור מוקדם למועמדים פוטנציאליים, סטודנטים ערבים, כדי לבצע למענם חשיפה, הכשרה וליווי בהגשת משרות לשירות המדינה מיד בתום הלימודים שלהם.

<אמנון בארי סולציאנו: וזה נעשה בשיתוף פעולה עם צוערים לשירות המדינה, עם עמרי דגן.

<אמנון בארי סולציאנו: הדבר הזה מתואם אבל כאן, במקרה הזה, עמותות או "קרן אברהם" ביחד עם עמותה נוספת לוקחת את היוזמה כדי לנסות להפוך את המצב.

<אמנון בארי סולציאנו: אנחנו מצפים המדינה תעשה את זה, היא לא עושה את זה ואנחנו נכנסים בתקווה שאם זה יצליח, נאדר, אתם תקחו את הפרקטיקה הזאת ותיישמו אותה בכל מקום.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: בני ויוסף אתה תסכם.

זאב בנימין בגין: אם כן, אני שנים רבות אינני מסכים לאמירה שקנתה לה שביתה, שבכל עניין מה שקובע באופן בלבדי זה מבחן התוצאה.

זאב בנימין בגין: יש מבחנים נוספים.

זאב בנימין בגין: יש מבחן הקושי, יש מבחן האתגר, יש מבחן ההשתדלות.

זאב בנימין בגין: אני חושב שבמידה רבה אפשר לומר שאנחנו באיזה כיוון כללי של התקדמות.

זאב בנימין בגין: אני חושב שיכולתם להבין מדברי שגם אני חושב שהמספרים מוכיחים באופן אובייקטיבי שלא הגענו עדין ליעד אבל גם ברור, למרות מה שנאמר, שיש מגבלות שהן קשורות גם בפיזור הגיאוגרפי, גם בכל זאת במסורת, וצריך למצוא את הדרכים להסיר את החסמים האלה.

זאב בנימין בגין: בנייר של "סיכוי" יש פירוט נאה של שורת חסמים, וההגדרה שלהם היא חשובה, אני לא יודע אם יש הסכמה עליהם אבל אתה מגדיר חסם, זו ראשית הדרך להסרתו.

זאב בנימין בגין: אני חושב שהרצון הטוב קיים ולא בלתי קשור להחלטת הממשלה כפי שהתקבלה ביום רביעי לפני שבועיים, והיא בכל זאת כן תקדימית למרות שנאמר שלאו.

זאב בנימין בגין: יש לעיתים קשיים, אני אומר את זה מניסיוני, למצוא בעל מקצוע מסוים.

זאב בנימין בגין: אנחנו, במכון הגיאולוגי, כשניהלתי אותו, ניסינו לאתר מועמד שהוא בעל מקצוע, וזמן רב לא צלח הדבר בידינו.

זאב בנימין בגין: קל היה מאד לומר: אבל לא ניסיתם מספיק, וזה לא תמיד כך.

זאב בנימין בגין: אני בכל זאת מציע כן להזדקק, אתם אומרים, נאדר, שאתם חושבים על כך או דנים בכך.

זאב בנימין בגין: צריך להגדיר יעד חדש.

זאב בנימין בגין: הוא צריך להיות מצד אחד מספיק שאפתני, מצד אחד לא מופלג כי אז עוד פעם מישהו יבוא, אנחנו נבוא לוועדה ונאמר: אבל לא נעשה כלום.

זאב בנימין בגין: אני חושב שהכיוון הוא חשוב - -

ניסן סלומינסקי: היעד זה החלטת הממשלה?

יוסף ג'בארין: זה החלטת ממשלה, כן.

ניסן סלומינסקי: צריכים שהממשלה תחליט על יעד חדש.

<ג'עפר פרח: אגב, היעד היה 10% לשנת 2010, ואז מרחו אותו ל-2012.

<ג'עפר פרח: עדין לא הגענו לשם.

זאב בנימין בגין: בסדר, אבל אנחנו לא מאד רחוקים מ-10%.

זאב בנימין בגין: - -

<ג'עפר פרח: 15 שנה.

זאב בנימין בגין: יש הסברים שקיבלנו מהנציבות והם מתקבלים על הדעת.

זאב בנימין בגין: ויש כאן הקפדה לא לכלול את המשרות הזמניות במנין.

זאב בנימין בגין: בסדר, אחרת היה כאילו נראה המצב יותר טוב.

זאב בנימין בגין: אני חושב שאנחנו יכולים להמליץ על הגדלת היעד.

זאב בנימין בגין: צריך תשומת לב מיוחדת, אכן, לנשים.

זאב בנימין בגין: אני לא חושב שנכון לומר שמטילים על הקורבן.

זאב בנימין בגין: יש בעיות, חלקן בכל זאת במסורת, וחלקן בריחוק.

זאב בנימין בגין: - -

<סמאח אלחטיב-איוב: אין מעונות יום, אין תחבורה ציבורית.

<סמאח אלחטיב-איוב: זה החסמים.

זאב בנימין בגין: הרי אני לא מתעלם.

זאב בנימין בגין: אני יכול לומר, טוב שאת מחזירה אותי - בתכנית התחבורה הציבורית, ההקצאה עכשיו, כבר למעשה שנים אחדות, היא של 40% לחברה הערבית - -

<סמאח אלחטיב-איוב: הקצאה.

זאב בנימין בגין: - - מכלל התקציב - -

<ג'עפר פרח: אני מציע לך, בני, אל תקנה את זה.

<ג'עפר פרח: אני מציע לך שתבדוק את זה עם שר התחבורה.

זאב בנימין בגין: בסדר, אני מסכים.

זאב בנימין בגין: מה אמרתי?

זאב בנימין בגין: צריך לשים דגש מיוחד על החסמים העומדים בפני נשים.

זאב בנימין בגין: היה לי פרופסור שהיה אומר: אם הדברים הם פשוטים, למה לא לסבך אותם?

זאב בנימין בגין: אם אני כבר אומר דברים שהם לא רחוקים מדבריך, אז למה לדחות אותם - -

<סמאח אלחטיב-איוב: לא, אני מסכימה שצריך לקרוא לילד בשמו.

זאב בנימין בגין: - - ואני אומר זאת כפי שאמרתי בוועדה שאני חבר בה, למעמד האישה – סוכנת השינוי החשובה ביותר בכל חברה היא האישה, ולכן צריך ליצור את התנאים האלה, ובמידת האפשר להתגבר על התנאים האובייקטיביים.

זאב בנימין בגין: תמיד לוקח זמן.

זאב בנימין בגין: לא ברור לי בדיוק, אדוני היושב ראש, אבל במקום שאין ועדה, היי את ועדה, ומה בדיוק תפקידה של הוועדה הזאת שלנו בעניין זה, אבל אם אין ועדה אחרת אז אכן צריך באופן עתי לקבל דיווחים ולעקוב מקרוב אחר ההתקדמות.

<סמאח אלחטיב-איוב: זה לפי החוק.

<סמאח אלחטיב-איוב: חוק שירות מדינה – מנויים מזמן לא הופעל, ובכלל זה - - - כי זה לא קרה שנים מטעמים פוליטיים.

<סמאח אלחטיב-איוב: לא הוגש הדוח אז אני מברכת ומציעה שזה יהיה חצי שנתי אפילו.

זאב בנימין בגין: - - - ולכן אני מציע להמשיך לקיים את זה.

ניסן סלומינסקי: רק לסכם, יוסף.

יוסף ג'בארין: חשוב לי להגיד שלפי חוק זה באמת חובתה של הוועדה לשמוע את הדיווח של הנציבות כל שנה.

יוסף ג'בארין: ולכן, האמת היא שלא היינו צריכים דיון מהיר, נקווה שעמוד גם ביעד הזה בחודשים הקרובים.

יוסף ג'בארין: אני גם מקווה שהנציבות תגיש את הדוח הבא בחודשים הקרובים או בשבועות הקרובים, לא צריך לחכות עד סוף 2016 כדי לדעת מה קרה ב-2015, ואז נוכל לדון בדברים כשהם באמת מתפתחים.

יוסף ג'בארין: אין ספק שייצוג הולם היה מבטיח מקומות תעסוקה והשתלבות של אלפי אקדמאים ערבים, ומכאן גם חשיבות העניין.

יוסף ג'בארין: אנחנו קוראים לנציבות להגביר את המאמצים ונאדר, הצעה שלי, אני מניח שהוועדה תאמץ אותה, שנקיים שולחן עגול יחד עם הארגונים לאור הביקורת הקשה ששמעת כאן, ולנסות גם לעמוד על פרטי הקשיים שאתה הצבעת עליהם - -

זאב בנימין בגין: יחד עם איימן, כדי להרחיב את היריעה.

זאב בנימין בגין: עם סייף לא עם עודה.

יוסף ג'בארין: כן, הרשות לקידום כלכלי.

ניסן סלומינסקי: גם עם משרד המשפטים, עם דן שהוא נמרץ מאד בנושא.

יוסף ג'בארין: בהחלט.

יוסף ג'בארין: קיימת קריאה לממשלה לקבל יעד חדש, שהוא יותר גבוה, של 15%.

יוסף ג'בארין: יעד ביניים לשנה, שנתיים הקרובות, ופשוט גם צריך ליישם אולי דרך - - - את החוזה שרשום בכתב לגבי קליטה של אחד מתוך שלושה.

יוסף ג'בארין: לא הצלחנו להבין למה זה קורה.

יוסף ג'בארין: לגבי נשים – דיברתי עם חברת הכנסת עאידה תומא, ואולי ניזום ישיבה שם כדי לדון בחסמים לגבי השתלבות של נשים ערביות בשירות הציבורי.

יוסף ג'בארין: - -

זאב בנימין בגין: בוועדה לקידום מעמד האישה.

יוסף ג'בארין: כן, בוועדה לקידום מעמד האישה, שאתה חבר בה גם.

יוסף ג'בארין: וההמלצה שלי גם שאולי היועצים המשפטיים של ועדת החוקה יוכלו לעזור לנו פשוט להציע הרחבת חובת הייצוג למשרדים נוספים שאוכלוסיות אחרות נהנות מהם כמו למשל בקרב חברות ממשלתיות, תאגידים ציבוריים ותאגידים עירוניים.

ניסן סלומינסקי: אוקי.

ניסן סלומינסקי: אז מאחר וזה דיון מהיר וזה לא נושא אז א.

ניסן סלומינסקי: אני מאמץ מאד את ההצעה שדיברת, שהשולחן העגול ימשיך ויביא לנו דברים, תוצאות.

ניסן סלומינסקי: ב.

ניסן סלומינסקי: תעמוד בקשר, אסף, גם עם הנציבות כדי לתאם אתם מתי יהיה הדיווח, וכתוצאה מהדיווח אנחנו נעשה ישיבה לא במסגרת של דיון מהיר ואז, חלק מהדברים שנאמרו פה יוכלו לעלות שם ואז גם נוכל לקבל אולי החלטות יותר מעשיות שבדרך כלל לא נהוג לקבל בדיון מהיר בנושא הזה.

יוסף ג'בארין: אולי עד סוף יוני, נאדר?

ניסן סלומינסקי: הם ידברו, אסף ידבר אתם.

יוסף ג'בארין: עד עכשיו הם עשו עד סוף דצמבר.

ניסן סלומינסקי: אסף הוא נמרץ, מנהל הוועדה.

ניסן סלומינסקי: הוא יישב אתם ויוציא להם את המיץ, מה שנקרא.

ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מודה לכולם.

ניסן סלומינסקי: אני מצטער על קוצר הזמן אבל זה מה שיש כרגע.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה.