ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 136, 2016-01-12 09:30

איתן כבל: בוקר טוב לכולם.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, היועצת המשפטית, דובר, רשמת, אורחים נכבדים, אנחנו התכנסנו כאן בנושא הצעת חוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ה-2015.

איתן כבל: מי מציג את הנושא?

<רני נויבואר: משרד המשפטים ובנק ישראל, אדוני.

<רני נויבואר: אנחנו מבקשים לתקן בחוק נפרד הסדר שקיים היום בפקודת השטרות, סעיף 44.

<רני נויבואר: אני רוצה שבנק ישראל יתייחס לאופן שבו נעשית סליקת שיקים היום, ואז אנחנו נסביר את ההיבט המשפטי שמצריך תיקון.

<רונית ציטיאט: התהליך היום של הצגה של שיק זה למעשה כשהלקוח מציג את השיק פיזית בסניף.

<רונית ציטיאט: מהסניף השיק הזה נוסע למרכז של אותו בנק מציג.

<רונית ציטיאט: בלילה יש החלפה של השיק הפיזי בין הבנקים, אחר כך הוא עובר לבנק הנמשך.

<רונית ציטיאט: הבנק הנמשך בודק את השיק פיזית, רואה אם הוא רוצה לכבד אותו, אם הוא יכול לכבד אותו או לא.

<רונית ציטיאט: אם הוא מכבד, זה נעצר אצלו, אם הוא לא מכבד, הוא צריך להחזיר את השיק וכל התהליך הזה חוזר עד לבנק המציג.

<רונית ציטיאט: אם יש צורך, מחזירים את השיק הזה ללקוח.

<רונית ציטיאט: התהליך שאנחנו רוצים להטמיע כאן בהקשר של הסליקה האלקטרונית זה שהלקוח יציג את השיק בסניף פעם אחת.

<רונית ציטיאט: הוא יכול להציג את זה בסניף או במכונות.

<רונית ציטיאט: השיק ייעצר בסניף.

<רונית ציטיאט: בסניף מצלמים את השיק מלפנים ומאחור, מצרפים אותו לרשימה האלקטרונית שבכל מקרה נשלחת.

<רונית ציטיאט: מאותו רגע השיק הפיזי הוא לא בעל משמעות.

<רונית ציטיאט: מה שחשוב זה הצילום שנמצא בידי הבנקים.

<רונית ציטיאט: זה עובר הרבה יותר מהר, הרבה יותר יעיל.

איתן כבל: כמו שהיום אם מישהו רוצה להפקיד שיק בכספומט.

<רונית ציטיאט: ואתה מקבל צילום.

<רונית ציטיאט: היום עושים את זה.

<רונית ציטיאט: התהליך הזה כבר קיים, רק מה הבעיה?

<רונית ציטיאט: הבעיה היא שאם השיק חזר, והלקוח צריך לפנות לבית משפט, הוא חייב את השיק פיזית.

<רונית ציטיאט: כל התהליך של הסליקה הבין בנקאית נשען גם היום על הסליקה הפיזית.

<רונית ציטיאט: זה הדבר שאנחנו רוצים לשנות.

<רונית ציטיאט: אם אנחנו מסתכלים על מה שקרה בעולם לפני 10, 15 שנים, אז זה תהליך שקרה בהרבה מאוד מדינות, במיוחד בארצות הברית.

איתן כבל: זה בסדר גמור, זה מבורך, רק איך אנחנו פותרים את החלק הזה שחזר השיק והאזרח נדרש אליו מסיבות ענייניות כדי להתמודד, שלא פתאום הוא צריך עכשיו להוציא אלף מכתבים: תבוא מחר, תלך שלשום.

<רני נויבואר: גם היום, כשהלקוח רוצה לקחת את השיק בגלל שהוא חזר מחמת זה שאין כיסוי מספיק או מסיבות סירוב אחרות, הוא יכול לאסוף את השיק.

<רני נויבואר: ההבדל היחיד זה שכנראה יש מצב שהשיק לא יהיה בזמן שבו הוא בא לאסוף אותו.

<רני נויבואר: מה שאנחנו מציעים בהצעת החוק זה שיהיה פלט, שיהיה נייר שהבנק יהיה חתום עליו.

<רני נויבואר: הוא בעצם עדות אמיתית.

<רני נויבואר: אנחנו כתבנו את המנגנון של הסריקה הזאת שצריך לקיים לגביו.

<רני נויבואר: הוא בעצם יהיה תחליף שיק.

<רני נויבואר: הוא יהיה שיק לכל דבר ועניין.

<רני נויבואר: המשמעות היא שהלקוחות יכולים לאסוף ולהפקיד אותו בהוצאה לפועל.

<רני נויבואר: ההבדל היחיד שצריך אולי להתייחס אליו זה שאי אפשר יהיה לבצע תיקון על שיק, כי השיק המקורי כבר לא יהיה קיים.

איתן כבל: עד שהצלחתי לקבל את השיק ממאן דהוא יצאה לי הנשמה.

איתן כבל: אני כבר שנה רודף אחריו.

איתן כבל: נניח שקרתה תקלה, הייתה אי הבנה או שהסורק לא קרא.

איתן כבל: דרך אגב, אני מבטיח שגם דברים כאלה יקרו.

איתן כבל: אל תגידי לי לא.

איתן כבל: החיים מזמנים לנו כל פעם את כל מה שלא חשבנו עליו בדיונים.

איתן כבל: זה היתרון של החיים.

איתן כבל: אנחנו רק מנסים לצמצם למינימום את העניינים.

איתן כבל: זו המציאות.

איתן כבל: את מכירה את זה?

איתן כבל: אני מניח שחוץ מענייני הבנק יש לך חיים נוספים.

איתן כבל: תמיד אנחנו נתקלים בנסיבות האלו.

איתן כבל: אני מנסה רק להוריד למינימום האפשרי.

איתן כבל: אין מאה אחוז סגירה.

איתן כבל: אני רוצה לוודא איך אני מוריד את הפגיעה באנשים האלה, איך אני מונע עכשיו שהוא לא יצטרך לעבור את כל המסלול מחדש.

<רונית ציטיאט: אני רוצה לחלק את זה לשני חלקים.

<רונית ציטיאט: יש החזרות שהן החזרות שהלקוח לא צריך אפילו לחזור לסניף, הוא יכול להתקשר לבנק והבנק יגיד לו אם זה חזר עם חותמת או בלי חותמת.

<רונית ציטיאט: אלה דברים שהבנק יכול למלא עבורו.

<רונית ציטיאט: הוא יכול להתקשר לבנק, לבקש לעשות הפקדה חוזרת.

<רונית ציטיאט: כל עוד הוא לא משך את הפלט עצמו, או כמו היום, הוא לא משך את השיק מהסניף, הוא יכול לבצע הפקדה חוזרת.

איתן כבל: בואו תכניסו אותנו, את החברים פה לתוך המסגרת של הבעיות שאתם מזהים.

איתן כבל: אני רוצה לדעת האם העובדה הזאת גורמת לכך שהכסף מועבר אלי יותר מהר, או שהכל נשאר אותו דבר.

איתן כבל: אני רוצה לראות את הדברים הטובים, לא רק כמה זה עוזר לכם.

איתן כבל: אנחנו מתייצבים לעזור לבנקים בכל מאודנו, בכל כוחנו.

איתן כבל: אין לנו סיכוי מולם.

איתן כבל: אנחנו רוצים לראות איך זה עוזר לנו, לאזרחים, ללקוחות.

<רונית ציטיאט: זה נכון שאנחנו מסתכלים גם על תהליך הסליקה בין הבנקים, אבל אנחנו הסתכלנו גם על זווית הלקוח.

<רונית ציטיאט: יש שני דברים שצריך להסתכל עליהם.

<רונית ציטיאט: אחד, ההחזרות שאפשר לבצע ללא הגעה לסניף.

<רונית ציטיאט: אם מושך השיק שכח לחתום, לדוגמה, אז בכל מקרה אני חייבת להגיע אל המושך ולהחתים אותו.

<רונית ציטיאט: זה קיים היום ויהיה גם בעתיד.

<רונית ציטיאט: בעתיד אני אצטרך לבקש ממנו שיק נוסף.

<רונית ציטיאט: מה המשמעות של שיק נוסף?

<רונית ציטיאט: שלושים ומשהו אגורות שזה עולה לכתוב את השיק.

<רונית ציטיאט: אם הוא לא ירצה לשלם לי את הכסף, הוא גם לא ירצה לחתום לי על השיק או לתקן לי את השיק.

איתן כבל: נגעת בנקודה ראשונה.

איתן כבל: הרבה פעמים קורה לנו שאנחנו קורעים שיקים, רק שלי זה לא עולה כסף הגרוש וחצי הזה, ואילו אצלכם, על עצם העובדה שהפקיד עשה עם היד זה עלה לי שלושים אגורות.

איתן כבל: להחזיר ולמסור זה 15 ועוד 15.

איתן כבל: ככה תמחרה את זה הנהלת הבנק.

איתן כבל: אני רוצה ללכת לקראתכם, כי בשורה התחתונה זה עוזר להתנהלות של הבנק.

<רונית ציטיאט: ללקוח.

איתן כבל: אנחנו בעד קידמה.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר לך, גברתי - יתקיים פה דיון בעניין שאנחנו פוגשים את הבנק רק דרך האיפון או דרך האנדרואיד שלנו - שאנחנו יותר לא פוגשים את הטלר ואומרים לו בוקר טוב.

איתן כבל: אין קצת חמימות, הכל נהייה קר ומנוכר.

איתן כבל: זה תהליך שהולך ומתקיים, אנחנו לא נגדו.

איתן כבל: הכל באבחה.

איתן כבל: אני צריך שתשכנעי אותי.

איתן כבל: אם השיק חזר, הוא ממילא צריך לקבל שיק חדש.

איתן כבל: למה בגלל התהליך שאתם עוברים, אני צריך לשלם 30 אגורות?

<טל הראל: יש פה כמה יתרונות מבחינת הלקוח שחייבים לציין אותם.

<טל הראל: כאשר מבצעים היום פעילות בשיקים ומבצעים סופיות, הסופיות של העסקה היא רק בתום 3 ימי עסקים.

<טל הראל: כמעט 4 ימים עד שהעסקה היא סופית.

<טל הראל: בזכות התיקון הזה, בזכות החוק הזה העסקה תהיה מובטחת מבחינת הלקוח בתקופה הרבה יותר קצרה.

<טל הראל: אם אנחנו הולכים על עידן טכנולוגי מתקדם, אז הסליקה תהיה הרבה יותר מהירה, אפשר בשלב ב' של התיקון הזה לקבוע שהסופיות של השיקים תהיה בתוך שני ימי עסקים.

<טל הראל: מבחינת הלקוחות, מבחינה צרכנית זה משהו מאוד מאוד חשוב.

<לאה ורון: היא מדברת באוויר.

<לאה ורון: השאלה אם יש לזה ביטוי בחקיקה.

<טל הראל: קודם שהחוק יעבור.

<טל הראל: אנחנו חייבים לוודא שזה עובר.

<טל הראל: זה חוק אחר שאנחנו צריכים להסדיר במקביל.

איתן כבל: את רוצה שאני אתן את זה בהתניה?

<טל הראל: אני לא יודעת אם לעשות את זה בהתניה או לא, אבל אני רוצה לדבר על היתרונות.

איתן כבל: זה רעיון לא רע.

<טל הראל: קודם שהתהליך הזה יעבוד, אנחנו נראה שהוא עובד, רק אז נוכל לקצר את ימי הסליקה.

איתן כבל: אנחנו לא בשיחה של נגד.

איתן כבל: פתאום קלטתי שיש התכווצות שרירים באגף הזה.

איתן כבל: אני לא במקום הזה.

איתן כבל: אני רק רוצה תשובות טובות.

איתן כבל: אני לא רוצה כדרורים.

איתן כבל: הצעת החוק היא לא סיפור, אבל בבקשה.

איתן כבל: אתם רוצים את העזרה שלנו בעניין הזה.

איתן כבל: זה בסדר, ישבתם ואמרתם: "איך נמכור להם את זה"?

איתן כבל: נגיד שזה טוב ללקוח, הוא לא יצטרך ללכת ברגל.

איתן כבל: אני יכול להגיד ההיפך, שאני רוצה שהוא יבוא לסניף.

<טל הראל: גם וגם.

איתן כבל: אני קצת ציני.

איתן כבל: אני לא אאשר את זה אם אני לא אראה איך אתם באים ומחבקים אותנו, את הלקוחות באהבה על ה-30 אגורות האלו.

איתן כבל: זה יפה מאוד שאנחנו ממהרים לעשות קידמה, שאני בעדה, וגם שום כוח בעולם לא יעצור את הקדמה, אבל תלכו לקראתנו בעניין הזה.

איתן כבל: אם הבנק רוצה להחזיר שיק, והוא מחייב אותי עכשיו לתת שיק נוסף, שלפחות יגיד לי: אתה יודע מה, אני לא גובה 30 אגורות, אני אגבה 10 אגורות.

איתן כבל: תפתו אותי, כמו שאתם מפתים אותי לקחת הלוואות.

איתן כבל: בעניינים האלה תבואו ותפתו אותנו, מקבלי ההחלטות.

איתן כבל: אני מקבל כל כך הרבה תלונות על הבנקים, אבל עוד אף אחד לא התלונן למה 3 ימים זה לוקח עד שהשיק נפרע.

איתן כבל: אני אומר לעצמי, מה איכפת לי שזה יישאר כך, ממילא זה בסדר, אבל לפחות אם אתם באים אלינו, אז תגידו: שמע, מהרגע שהשיק נכנס, בתוך 24 שעות זה בתוך החשבון שלו.

איתן כבל: אני רוצה לדעת לו"ז.

איתן כבל: אני רוצה שאם זה לא מטופל תוך חודשיים שלושה, אתם תדעו שאסור לכם לתת לי עד אז שום תקנה או בקשה לחוק.

איתן כבל: ככה אנחנו נעבוד.

<רני נויבואר: היום אי אפשר שיקים שמצלמים באייפון או בסמארטפונים.

איתן כבל: בנק לאומי אמר שככה אפשר, בפרסומות לפחות.

<רני נויבואר: הם לוקחים את הסיכון על עצמם.

<רני נויבואר: סליקה בנקאית להדמיות של שיקים לא יכולה להתבצע.

<רני נויבואר: הם עושים את זה רק עם שיקים למוטב בלבד.

<רני נויבואר: כדי לאפשר לעשות סליקה של הדמיות בין שני הבנקים, המשמעות שצריך להעביר את החוק הזה.

איתן כבל: אין לי בעיה, בסדר.

<רני נויבואר: ללקוח נוח יותר לא להפקיד.

<רני נויבואר: שאלת מה זה עוזר ללקוח.

<רני נויבואר: לללכת ולחזור יש משמעות.

<רני נויבואר: אז נכון, אולי כולם אוהבים להיות אצל פקיד הבנק, אני פחות, אבל הרעיון שאפשר לצלם את השיק ולבצע לגביו סליקה בין הבנקים, מבוסס על הצעת החוק האת.

<רני נויבואר: זה גם דבר שאפשר לבוא ולומר שיש בו משהו טוב.

<רני נויבואר: יש דברים שהם טובים, יש דברים שהם פחות.

איתן כבל: אנחנו לא באנו להגיד שאנחנו נגד החוק, אנחנו רוצים שתפתו אותנו.

<יצחק דרסלר: כאשר שיק חוזר כי הוא לא חתום, אין צורך להנפיק שיק חדש, מספיק שהלקוח בא אומר.

<יצחק דרסלר: כאן מדובר על מצב שהלקוח מסכים לשיק הזה, כי אחרת הוא לא יחתום על שיק חדש.

<יצחק דרסלר: אם השיק חזר או עומד לחזור מסיבה של חוסר בחתימה, מספיק שהוא מודיע לבנק: אני מכבד את השיק הזה גם בלי חתימה.

<יצחק דרסלר: הוא שולח פקס, מייל או מה שלא יהיה.

איתן כבל: מתי הוא יצטרך לכתוב שיק חדש?

<יצחק דרסלר: אם מדובר בשיק גדול, הבנק בדרך כלל נוהג להתקשר ללקוח.

<יצחק דרסלר: הוא אומר: שמע, הגיע שיק שלא חתמת עליו, האם אתה מכבד אותו או לא.

<יצחק דרסלר: אם הלקוח אומר: אני מכבד אותו, אז הבנק אומר לו: שלח לי מכתב או פקס שבו אתה מאשר לכבד את השיק הזה על אף שהוא לא חתום.

איתן כבל: גם היום?

<יצחק דרסלר: גם היום.

<יצחק דרסלר: בבנקאות רגילה זה קיים כבר היום.

<יצחק דרסלר: נניח שבטעות החזירו את השיק, השיק לא קיים, או קיים כמה ימים, הוא לא צריך להנפיק שיק חדש, מספיק שהוא יבוא ויאשר אותו.

איתן כבל: אני רוצה לדעת, כתוצאה מההליך הזה שהוא לא יכול לקבל את השיק חזרה, למה הוא צריך לשלם 30 אגורות?

<טל הראל: הוא לא צריך.

<יצחק דרסלר: הוא לא משלם כלום.

<יצחק דרסלר: הוא רק צריך להודיע לבנק: אני מכבד את השיק.

<טל הראל: אלה מקרי קצה.

<טל הראל: זה כנראה יצא מפרופורציה.

<טל הראל: צריך אולי לחדד מקרי קצה.

איתן כבל: אני התייחסתי למה שרונית אמרה.

<רונית ציטיאט: אני אמרתי שיש שני מצבים.

<רונית ציטיאט: יש מצב שהלקוח לא צריך להגיע לסניף, הוא רק מרים טלפון לסניף והמשך הטיפול מתבצע.

<רונית ציטיאט: יש מצבים חריגים שבהם אין ברירה.

<רונית ציטיאט: גם היום, דרך אגב, אין שינוי מבחינת מצב הלקוח.

<רונית ציטיאט: חשוב לי לומר שבכל התהליך של המעבר לסליקה אלקטרונית דאגנו לכך שלא יהיה שינוי, לא תהיה פגיעה במצב של הלקוח לעומת מה שקיים היום.

<רונית ציטיאט: אם אנחנו מדברים על המצב שהוא חריג, שהשיק הוא לא בסדר, או יש בו איזו שהיא בעיה מאוד מאוד קשה - -

<מרב תורג'מן: אז לא ניתן יהיה לתקן אותו.

<מרב תורג'מן: הדברים חייבים להיות מדויקים.

<מרב תורג'מן: היום יש אפשרות, בגלל שמדובר על שיק מקורי, לתקן ולחתום עליו שוב.

<קריאה: לא כל דבר.

<מרב תורג'מן: לא כל דבר, אבל יש מקרים.

<מרב תורג'מן: כשיהיה מדובר בשיק סרוק, בשיק אלקטרוני, לא ניתן יהיה לתקן אותו.

<רונית ציטיאט: חידדנו את זה.

<רוני ברהולץ: אני מצטרף לדבריך שלעיתים קרובות מאוד ניתן יהיה לפתור את הבעיה או את הכשל באישור הלקוח, לא צריך יהיה להזמין אותו, אפשר יהיה לקבל ממנו איזה שהוא פקס, איזה שהוא מסר שהוא מאשר את השיק על אף כך וכך.

<רוני ברהולץ: במקרים המאוד חריגים שבהם יהיו חייבים לבצע שינוי על השיק עצמו, הרי השיק עצמו לא נשרף באותו יום, תהיה קביעה לגבי שמירתו לתקופה מסוימת.

<רוני ברהולץ: כשדברים כאלה מתעוררים, הם מתעוררים מיד, הם מתעוררים תוך יום אחד.

<רוני ברהולץ: גם אם מקרים כאלה יקרו, הם יהיו מאוד מאוד מצומצמים.

<רוני ברהולץ: ההנחה היא שביום יומיים הראשונים השיקים האלה עוד לא נשרפו, עוד לא הושמדו.

איתן כבל: כמה אירועים מהסוג הזה קורים בחיי היום יום של בנק?

<רון רחמים: יש בסך הכל 3% החזרה, מתוכם 2% החזרות שאפשר להנפיק מחדש, אחוז אחד של החזרות טכניות, שגם הן יצטמצמו ויקטנו בעקבות אישור לקוח.

<רוני ברהולץ: אני רוצה להוסיף עוד יתרון, מעבר ליתרון המאוד משמעותי של הסליקה שמתאפשרת באמצעות הסלולר.

<רוני ברהולץ: החוק הזה מאפשר סליקת סלולר בין הבנקים, מה שלא קיים היום.

<רוני ברהולץ: החוק הזה יאפשר את הסליקה באמצעות הסלולר, דבר מאוד מאוד משמעותי.

<רוני ברהולץ: דבר נוסף, זה יצמצם לאפס את מקרי אובדן השיקים.

<רוני ברהולץ: השיקים הפיזיים היום הולכים לאיבוד בין המסלקות, מה שאומר שבין הבנקים צריכים לבקש כתבי שיפוי.

<רוני ברהולץ: הדבר הזה לוקח עוד זמן.

עיסאווי פריג': רציתי לדעת איך זה מתנהל בעולם, במדינות שאכן אימצו את הסליקה האלקטרונית.

עיסאווי פריג': הדבר השני שרציתי הוא לגבי כל התהליך שאתם מדברים עליו בחקיקה.

עיסאווי פריג': מבחינת כלכלית, בהיבט של החיסכון, כמה זה יעלה לבנק, כמה זה יחסוך לבנק?

עיסאווי פריג': איך זה משליך על הצרכן מבחינת העמלה השוטפת?

עיסאווי פריג': אני גדלתי שאבא היה מחזיק את פנקס השיקים ובספח הקטן הוא היה כותב לו מה הוא הוציא.

עיסאווי פריג': ככה גדלנו.

עיסאווי פריג': הוא היה שומר את זה.

עיסאווי פריג': כשדף הבנק הגיע, הוא היה מסמן.

עיסאווי פריג': יש לקוחות עסקיים, יש לקוחות פרטיים.

עיסאווי פריג': הלקוח העסקי יוכל להתמודד עם כל הטכנולוגיה, שהיא טכנולוגיה מוגבלת, היא לא מי יודע מה.

עיסאווי פריג': מה אני אגיד לעקרת הבית, לאיש המבוגר, לאיש שאין לו את ההתמודדות עם הסוגיות האלו?

עיסאווי פריג': האם לא כדאי לחשוב על יישום החוק ללקוחות עסקיים, כשאת הלקוחות הפרטיים אנחנו נשאיר לשלב יותר מאוחר?

<רונית ציטיאט: אני אתחיל ממה שקורה בעולם.

<רונית ציטיאט: הרבה מאוד מדינות מפותחות הכניסו חוק דומה לזה ב-10,15 השנים האחרונות.

<רונית ציטיאט: חלק מהן אחרי האירוע שקרה במגדלי התאומים בארצות הברית.

<רונית ציטיאט: היו שם מסלקות.

<רונית ציטיאט: היה חשש שחלק גדול מהשיקים ילכו שם לאיבוד.

<רונית ציטיאט: בארצות הברית, למשל, השיקים תמיד הוחזרו ללקוח.

<רונית ציטיאט: בעבר הרחוק השיקים היו מוחזרים ללקוח.

<רונית ציטיאט: לאחר החקיקה אין צורך, לא שומרים אותם יותר.

<רני נויבואר: כל שיק.

<רונית ציטיאט: כל שיק היה מוחזר ללקוח.

עיסאווי פריג': באיזה פרק זמן?

<רונית ציטיאט: אני לא יודעת בדיוק.

<רונית ציטיאט: זה לא רלוונטי מאז שנעשה כל הנושא של ייצור השיקים.

<רונית ציטיאט: הלקוח לא זקוק לשיק הפיזי כדי להגיע לבית המשפט.

<רונית ציטיאט: זה נעשה בארצות הברית, באיטליה, בצרפת, באנגליה, בסינגפור, בקנדה, בתאילנד, בהונג קונג ובעוד מדינות.

<רונית ציטיאט: בהרבה מאוד מדינות הדבר הזה נעשה.

<רונית ציטיאט: יש מדינות באירופה, למשל, שלגמרי ביטלו את השיקים.

<רונית ציטיאט: זה מתחבר לסוגיה האחרונה שדיברת עליה.

<רונית ציטיאט: באנגליה ניסו לעשות רפורמה בהפחתת השימוש בשיקים, ולבטל את השיקים עד 2018.

<רונית ציטיאט: כל עקרות הבית, האנשים המבוגרים והאנשים שלא יכלו לעבור לאמצעים דיגיטליים הקימו קול צעקה והדבר הופסק.

<רונית ציטיאט: חשוב לי לומר שהחוק הזה לא מדבר על זה.

<רונית ציטיאט: אנחנו ממשיכים להשתמש בשיקים בנייר.

<רונית ציטיאט: אותה עקרת בית תמשיך לנהל באמצעות הנייר ובאמצעות הספח את כל מה שהיא צריכה לנהל.

<רונית ציטיאט: אין שינוי מבחינת הלקוח.

<רונית ציטיאט: הדבר היחיד זה שברגע שהיא הציגה אותו בבנק, ברגע שהיא רצתה לגבות את הכסף, באותו רגע השיק הזה הופך לרשומה אלקטרונית שמצורף אליה גם צילום של השיק.

<רונית ציטיאט: השיק הפיזי הופך להיות חסר משמעות.

עיסאווי פריג': התהליך הזה חייב חקיקה?

<רונית ציטיאט: כן.

עיסאווי פריג': למה ברשות המסים ביטלו את פנקסי המע"מ ועברו לשיטה הזאת?

עיסאווי פריג': זה לא עבר חקיקה.

<רני נויבואר: אני לא יודעת מה קורה ברשות המסים, אבל כל מקרה הוא לגופו.

<רני נויבואר: בהוראת פקודת השטרות, שזה חוק משנת 1882 שחל על שטרות, לא על פנקסי מע"מ שלהם יש את החוק שלהם, כתוב שכשאתה מפקיד את השיק הבנק שהפקדת ושלחת אותו לגבות את השיק עבורך צריך להציג את השיק פיזית בבנק השני.

<רני נויבואר: זה החוק.

<רני נויבואר: זה לא חוק כללי שאומר שצריך דווקא נייר.

<רני נויבואר: דרך אגב, משרד המשפטים מתמודד עם הרבה סוגיות בהן מנסים להעביר פורמטים של נייר לפורמטים דיגיטליים, הרבה פעמים כדי להקל על הציבור כדי שהוא לא יצטרך להתקשקש עם המקור.

<רני נויבואר: יש סוגיה אחת מאוד גדולה - איך לעבור מהעולם הפיזי לעולם הדיגיטלי.

<רני נויבואר: פה יש לנו נושא מאוד ספציפי.

<רני נויבואר: אלמלא פקודת השטרות שחייבה את הבנק להעביר את השטר הפיזי לבנק שבו הלקוח מנהל את החשבון שלו, לא היינו צריכים לעבור חקיקה, פשוט הדבר הזה היה נעשה, היו דואגים שהדברים ייעשו בצורה מסודרת ונכונה.

<רני נויבואר: הבעיה שהפקודה מחייבת אותם.

<רני נויבואר: בגלל שהפקודה מחייבת אותם, אנחנו חייבים להביא תיקון לחוק.

<רני נויבואר: אם אדוני רוצה, אני יכולה ללכת להבין מה קורה בפנקסי מס ומע"מ.

<רני נויבואר: זה חוק ספציפי אחר.

איתן כבל: פה היא חייבת כי מחייבים בחוק.

עיסאווי פריג': כל אחד מסתכל איפה שנוח לו.

עיסאווי פריג': אני מבין שזה טוב, זו מודרניזציה, זו הקלה, דברים רצים, אבל אני נכנס לראשו של בעל העסק שנמצא בקשיים כספיים כשהוא נותן את השיק ומחכה יום יומיים עד שזה יוצג בבנק והוא יארגן את הכסף.

עיסאווי פריג': במקרה שאתם מדברים, אם הצגת – שילמת.

איתן כבל: ההיפך, מה שמנהלת הוועדה אמרה, ובצדק, זה שלרוב המכריע אין את הבעיה הזאת.

איתן כבל: האם בגלל הקבוצה הקטנה אנחנו נמנע מלראות את הכסף בחשבון תוך 24 שעות במקום 56 שעות?

איתן כבל: החיים בנויים מאיזונים.

<רן מלמד: אני בעד הנושא הדיגיטלי, אנחנו רק צריכים לראות איך זה מועיל למערכת.

<רן מלמד: האם העובדה שתהיה סליקה אלקטרונית תפחית את העמלות על הפקדת שיקים, ואם היא תפחית, באיזה היקף.

<רן מלמד: זאת שאלה ראשונה.

עיסאווי פריג': זה מה ששאלתי.

<רן מלמד: השאלה השנייה לא נוגעת לחוק הזה, היא נוגעת להתנהלות הדיגיטלית של הבנקים ושל בנק ישראל.

<רן מלמד: לצערי, היבט אחר שאנחנו כבר למעלה משנה וחצי מנסים ומבקשים לתקן - לא מתוקן.

<רן מלמד: מדובר בדרך שבה הבנקים מתנהלים בנושא דיגיטלי בכל מה שקשור לפקודות של עיקולים שמועברות אליהם על פי פקודת המיסים גבייה מרשויות מקומיות, תאגידי מים ואחרים.

<רן מלמד: הבנקים מתעקשים לקבל קבצים אלקטרוניים, דבר שגורם להם בפרק זמן של בין 3 ל-5 ימים עד שחשבון של אדם שעוקל, גם אם בטעות וגם אם לא בטעות, גם אם שולם הסכום וגם אם לא שולם הסכום, להשתחרר.

<רן מלמד: זה דבר שבמקרים רבים מפיל את המערכת הכלכלית של אותו אדם, הכל בגלל ההתעקשות של הבנקים לקבל רק קובץ דיגיטלי, לא לקבל קובץ לא דיגיטלי.

<רן מלמד: הובטח לי על ידי המפקח על הבנקים הקודם וסגניתו כבר לפני שנה וחצי שהנושא יטופל, שאפשר יהיה.

<רן מלמד: אם רוצים כל כך לעבור למערכת דיגיטלית, צריך באמת לבדוק אותה עד הסוף.

<רן מלמד: אני חושב שבמקרה הזה זה לא קורה.

איתן כבל: אני לא רוצה תשובה עכשיו, אני רק מודיע שאני רוצה בתוך שבוע תשובה לשאלה הזאת ממי שאמון על העניין הזה.

איתן כבל: אם לא, אנחנו נביא את זה לכאן.

איתן כבל: נראה לי לא הגיוני העניין הזה.

<טל הראל: אני יכולה לתת תשובה עכשיו על הנקודה הזאת.

איתן כבל: אני רוצה תשובה שנותנת מענה, לא "אנחנו נבחן".

<טל הראל: אני אציג את העובדות.

<טל הראל: העובדות הן כאלו שאנחנו לא הולכים לבטל את השיקים.

<טל הראל: יש הפקדת שיקים, וגם תהיה הפקדת שיקים.

<טל הראל: עמלת הפקדת שיק באמצעים דיגיטליים היא עמלה של שקל וחצי בממוצע.

<טל הראל: זאת העמלה על הפקדת שיק.

<טל הראל: אנחנו לא הולכים לעשות שינוי בחוק על הפקדת שיקים.

<טל הראל: עדיין לקוח יוכל להפקיד שיקים כי יהיו שיקים.

<טל הראל: לאחרונה ביטלנו עמלת מפקיד בהחזרת שיק.

<טל הראל: ממש לפני כמה חודשים איפסנו את העמלה הזאת, שלא תהיה עמלה שהשיק חוזר.

<טל הראל: גם יצרנו את שירות המסלולים שהכניס את העמלות לפיקוח.

<טל הראל: לא ברור לי על איזו בעיה פה מדובר.

<טל הראל: אתה יודע שאנחנו הסדרנו את נושא העמלות, אנחנו לא הולכים להגדיל את העמלות.

<רן מלמד: אני שואל אם הולכים להפחית אם מישהו יפקיד בדיגיטלי.

<טל הראל: דיגיטלי זה ערוץ ישיר, זו עמלה של ערוץ ישיר.

<רן מלמד: התשובה היא שזה ערוץ ישיר, לכן זה 0.

<טל הראל: זאת עמלת ערוץ ישיר, שזאת עמלה של שקל וחצי.

<טל הראל: זה דיגיטלי.

<טל הראל: זאת עמלה מופחתת לעומת עמלה אחרת.

איתן כבל: צריך שיהיה ברור שכשעוברים למסלול של דיגיטציה כל התהליך הוא על 0, אין עמלה על העניין הזה.

איתן כבל: שיהיה ברור.

איתן כבל: דבר שני שלא ענית עליו זו השאלה של רן לגבי העיקולים והקבצים.

איתן כבל: אני מבקש ממך, רן, שתוציא אליהם מכתב, עם העתק אלינו.

איתן כבל: אני מבקש לקבל תשובה תוך שבוע מדוע כך הם פני הדברים, מדוע זה לא יטופל לאלתר, ואם כן, תוך כמה זמן זה יטופל.

עיסאווי פריג': היום המצב בבנקים הוא שכשהם מביאים ביטול ידני זה לא תופס, הם חייבים להביא את זה דיגיטלי, שיעבור בין ממשקים, נכון?

איתן כבל: הבעיה בממשקים האלה זה שלפעמים זה יכול לקחת זמן.

איתן כבל: אתה מדבר על האיש עד שישיג את הכסף.

איתן כבל: פה הוא כבר במצב כזה שדבר קטן יכול למוטט אותו.

איתן כבל: לך תסביר אחר כך.

<מיכה ארגמן: כפי שנאמר קודם, ההליך הזה לא ישנה את הליך הטיפול בשיקים.

<מיכה ארגמן: עדיין הפיזיקה תישאר, אבל הסליקה האלקטרונית תוביל, בגלל הנוחות של הלקוחות, למצב שלקוחות יעברו לשימוש באמצעים אלקטרוניים שהיום הם לא יכולים להשתמש בהם, כמו בנושא של הפקדת שיקים בסלולר.

<מיכה ארגמן: כשהפקדת שיקים בסלולר תקרה בין הבנקים, מה שלא מתבצע היום, מן הסתם העמלה שתיגבה, שהיא עמלה של ערוץ ישיר, לא עמלת ערוץ פקיד, תביא להפחתה של העמלות שנגבות מהלקוחות.

עיסאווי פריג': מה יקרה ללקוח יום אחרי שהחוק הזה יעבור?

עיסאווי פריג': מה זו הפקדה אלקטרונית?

עיסאווי פריג': הרי הוא יצטרך לשלוח את הפקידה לבנק על-מנת שתפקיד את השיקים.

<מיכה ארגמן: לא, הוא לא יצטרך.

עיסאווי פריג': עזוב סלולר.

עיסאווי פריג': אני בעל עסק.

עיסאווי פריג': בתחילת כל יום אני שולח את הפקידה להפקיד את השיקים.

עיסאווי פריג': האם התהליך הזה ימשיך?

<מיכה ארגמן: ימשיך.

<מיכה ארגמן: התהליך לא משתנה.

<טל הראל: אם הוא רוצה.

<רון רחמים: יש היום בנקים, כמו בנק פועלים, שמאפשרים ללקוח להפקיד במשרד.

<רון רחמים: הוא מעביר בהפקדה שלו את הרשומה האלקטרונית.

<רון רחמים: זה ממתין בבנק.

<רון רחמים: עדיין צריך לשלוח את העובד של הלקוח להביא את השיקים לבנק כדי לבצע את הסליקה שתוארה כאן.

<רון רחמים: במצב החדש שמבוקש, אותם שיקים, לפי מגבלות החוק – למוטב בלבד וכדומה, יוכלו להישאר אצל העסק, אצל הלקוח.

<רון רחמים: מיכה תיאר סלולר.

<רון רחמים: יש אפשרות של אותה מערכת שדיברתי עליה.

עיסאווי פריג': האם הוא מצלם לך במערכת האלקטרונית ושולח?

<רון רחמים: זה קיים ועובד היום.

עיסאווי פריג': לפי החוק החדש הוא יוכל לשבת במשרד, לסרוק את השיקים ולשלוח אותם כהפקדה.

<רון רחמים: נכון.

עיסאווי פריג': צריך להיות מומחה דיגיטלי.

<רון רחמים: ממש לא.

<רון רחמים: זה עובד מוצלח אצל הרבה לקוחות.

עיסאווי פריג': זו לא חובה, זו אפשרות.

<רון רחמים: ודאי.

איתן כבל: עם כל הכבוד, זה נחמד, זה יכול להיות במודעות יפות או בפרסומת יפה באחד הערוצים, אבל להגיד שחייבים להעביר את זה – לא יודע.

איתן כבל: אני אומר לכם את האמת.

איתן כבל: אז בסדר, זה יהיה יום אחד במקום 3 ימים, אני לא מזלזל בשום דבר.

איתן כבל: הולך להיחסך עבור הבנקים הרבה מאוד כסף.

איתן כבל: אני אוהב שבאים אלי ואומרים לי: תשמע, יש כאן מהפיכה, הבנקים רוצים לעבור לדיגיטציה, כל העולם עובר, זה יוריד בעמלות ללקוחות x שקלים, זה יעשה כך, זה יעשה פה.

<רון רחמים: את נושא העמלות מיצינו.

<רון רחמים: תדמיין מצב של לקוח שלא יצטרך לצאת מהבית ולהגיע לבנק, גם לא למכונה בשירות עצמי בשביל להפקיד שיק.

<רון רחמים: אם הכסף זוכה והשיק עבר באופן תקין, אין שום בעיה, זה כמו המצב היום, אבל במקרה של שיק חוזר, ורוב הסיבות שהשיקים חוזרים הן כי אין מספיק כיסוי, הוא לא יצטרך שוב לצאת מהבית.

<רון רחמים: הוא יצטרך להפקיד את השיק עוד הפעם ועוד הפעם בצורה אלקטרונית, הוא לא יצטרך לבוא.

<רון רחמים: אם הוא יצטרך ללכת ולממש את השיק בהוצאה לפועל, הוא לא יהיה תלוי בבנק, הוא יוכל להדפיס את הנייר הזה אצלו, בלי שום תלות שתיארת.

איתן כבל: אני מתנצל, אנחנו מדברים בנתיבים מקבילים.

איתן כבל: רוני, אני לא חולק על מה שאתה אומר לי.

איתן כבל: המהלך הזה חוסך לבנקים הרבה מאוד כסף.

איתן כבל: רוני, אני בעד, אין עיני צרה.

איתן כבל: אם הייתי יודע שזה יגרום לעליית השכר של כל העובדים, כולל המנקות, הייתי אומר, סבבה, מה טובו אוהליך יעקב משכנותיך ישראל, אבל כיוון שזה לא כך, וגם אין תכנית כזאת, לפחות לא תכנית עסקית בטווח הנראה לעין, אז אני בא ושואל, איך זה מסדר.

איתן כבל: לפחות תגיד שעמלת סבתא תרד לחצי, עמלת דודה, משהו.

עיסאווי פריג': יש צפי?

איתן כבל: האם מישהו יודע להגיד כמה זה יחסוך בעלויות לבנקים?

איתן כבל: 1000 שקל - -

עיסאווי פריג': קצת יותר.

איתן כבל: אני לא יודע, אולי זה רק 1000 שקל ובגלל זה יש בעיה.

<טיבי רבינוביץ: גם השירותים הדיגיטליים וגם השירותים הלא דיגיטליים שניתנים ללקוחות, לא ניתנים בחינם.

<טיבי רבינוביץ: השירותים הדיגיטליים, מכיוון שהם יותר זולים, ניתנים בהנחה משמעותית על פני השירותים הניתנים על ידי פקיד - כמעט חמישית מחיר, כ-75%.

<טיבי רבינוביץ: הם לא ניתנים חינם.

<טיבי רבינוביץ: יש מערכות שצריכות לנהל את זה.

<טיבי רבינוביץ: לבנות את השירותים הדיגיטליים האלה עולה הרבה כסף.

<טיבי רבינוביץ: זה לא ניתן בחינם.

<טיבי רבינוביץ: העמלות שמשלמים לקוחות הבנקים בישראל הן מן הנמוכות בעולם.

<טיבי רבינוביץ: אולי יש שתי מדינות יותר זולות.

עיסאווי פריג': מי הן המדינות האלו?

<טיבי רבינוביץ: הולנד ובלגיה.

<טיבי רבינוביץ: זה היה לפני 3 שנים.

<טיבי רבינוביץ: יכול להיות שאחרי הרפורמות שבוצעו על ידי בנק ישראל גם זה לא.

<טיבי רבינוביץ: הלקוח בארץ משלם עבור השירותים הבנקאיים שניתנים לו מעט כסף.

<טיבי רבינוביץ: גם השירות הזה יינתן לא בהרבה כסף אלא במעט כסף, כיוון שהוא דיגיטלי.

<טיבי רבינוביץ: הלקוח משלם 75% מהמחיר שהוא היה משלם אם הוא היה מגיע לסניף.

איתן כבל: חברי טיבי, כולכם עם בעיות שמיעה.

איתן כבל: אני שואל, אתם עונים מה שאתם רוצים.

איתן כבל: בואו נעשה ניסיון אחרון.

איתן כבל: אני לא אמרתי שעכשיו מערכות המחשוב לא תעבודנה בקצב יותר מהיר, לא אמרתי שיש לזה עלויות חשמל כי עדיין אין חיבורים לגז.

איתן כבל: לא אמרתי.

איתן כבל: מישהו שמע שזה חינם?

איתן כבל: יש לזה עלויות.

איתן כבל: הבנק לא בא לעשות את זה רק מטובת הצרכן, למרות שהבנקים רוצים להתחרות על ליבו של הצרכן.

איתן כבל: לא על זה אני מדבר.

איתן כבל: יש כאן מהלך שמייצר חיסכון לבנקים.

איתן כבל: אם היום זה 100, עכשיו הם יצטרכו להוציא 70.

איתן כבל: אני אומר מבלי לדעת.

איתן כבל: יש עכשיו חיסכון של 30.

איתן כבל: גם אחרי שתקום המערכת ייקח לה את הזמן, ישלחו עובדים לקורסים.

איתן כבל: יהיה לבנק רווח.

איתן כבל: אולי זה רווח של גרושים.

איתן כבל: אני אומר שבגרושים האלה תתחלק עם הלקוח.

<טיבי רבינוביץ: אתה יוצא מנקודת הנחה שמה שנקבע קודם על השירות שניתן בגין הפקדת שיק, שזה כולל ברינקס, אלף ואחד תשלומים, מסלקות, תומחר מתחת לעלותו.

איתן כבל: טיבי, אני מתנצל, אנחנו לא נפתח כאן את הדיון על העמלות.

איתן כבל: אתה יודע בדיוק מה חושבים בכל המקומות על העמלות שהבנקים גובים.

איתן כבל: אני לא רוצה להתעסק בזה.

איתן כבל: אתה מכניס אותי עכשיו לפינה שכשאתה עוד התרוצצת פה עסקנו בה.

איתן כבל: שנינו מכירים את זה היטב, היטב, היטב.

איתן כבל: אתם לא יודעים לתת תשובה בעניין הזה.

איתן כבל: אני רוצה לדעת מה הלקוח מקבל בתמורה.

<לבנת קופרשטיין דאש: בצד החיסכון לבנקים בא חיסכון ללקוח.

<לבנת קופרשטיין דאש: זה די שווה בשווה.

עיסאווי פריג': מה החיסכון ללקוח?

<לבנת קופרשטיין דאש: עצם העובדה, ברגע שיש הפקדה דיגיטלית של שיק, שהלקוח לא צריך לצאת מהבית ולשלוח - -

איתן כבל: את יודעת לתת לי משהו שלא נאמר כאן?

<רונית ציטיאט: אנחנו נבחן את זה.

איתן כבל: כבר נשמע יותר טוב.

איתן כבל: יש צליל של הבנה של השאלה שלי.

<רונית ציטיאט: אנחנו נחזור לגבי הנקודה הזאת.

<רונית ציטיאט: מה שחשוב לי, אם אפשר, זה להוסיף עוד שתי נקודות שפספסנו אותן בלהט הדיבור וחשוב לציין פה.

<רונית ציטיאט: התהליך היום מול ההוצאה לפועל במקרה של החזרת שיק הוא ידני.

<רונית ציטיאט: צריך להגיע פיזית עם השיק.

<רונית ציטיאט: אנחנו קיימנו דיונים בהקשר הזה עם ההוצאה לפועל.

<רונית ציטיאט: אנחנו רוצים לעדכן את הממשק מולם, זאת אומרת שיהיו פחות טעויות, יותר ממשק ישיר.

<רונית ציטיאט: זאת נקודה אחת.

<רונית ציטיאט: נקודה שנייה שחשוב לומר אותה, וזה מהזווית של תהליכי הסליקה, זה שמכונות המיון במערכת הבנקאית הן מכונות מאוד גדולות, כפי שהיה קיים בשנים האחרונות בעולם.

<רונית ציטיאט: ברגע שכל העולם עבר למכונות מיון קטנות, אין תחזוקה למכונות האלו.

איתן כבל: הבנו את העניין הזה.

איתן כבל: אני רוצה התייחסות.

איתן כבל: זה סבבה ללקוח, הוא לא יצטרך לדווש, הוא לא יצטרך לרכב על האופניים החשמליים, הוא לא יצטרך ללכת ברגל יותר.

איתן כבל: הכל בסדר גמור, אני בעד.

איתן כבל: יחד עם זאת, כיוון שמדובר בחיסכון לבנק, ואני חולק על טיבי רבינוביץ שהבנק מלכתחילה, בנקודת המוצא, חשב על הרעיון הזה של לתת עמלות נמוכות.

איתן כבל: אני רוצה לדעת כמה האזרח מרוויח מהתהליך הזה, מעבר לעבודת רגליים.

עיסאווי פריג': שתהיה הערכה של חיסכון.

איתן כבל: לא רק בכושר גופני עסקינן.

איתן כבל: אני רוצה לדבר גם על עניינים שהם לא רק כושר גופני, למרות שיהיה מי שיגיד שזה עניין של זמן לצאת, לקחת אוויר.

איתן כבל: כל אחד יבחר לו את העניין.

איתן כבל: אני מניח שיהיו כאלה שיגיעו פיזית לבנקים.

<מרב תורג'מן: הנוסח שמונח בפניכם הוא נוסח אחרי הערות של נציגי משרד המשפטים ובנק ישראל.

<מרב תורג'מן: הוא שונה מעט מהכחול, שונה ממה שפורסם ברשומות.

<ארז ניצן: הצעת חוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ו-2016 הגדרות 1.

<ארז ניצן: בחוק זה – "בנק" – תאגיד בנקאי כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981, המקבל פיקדונות כספיים בחשבונות עבור ושב כדי לשלם מהם בשיק לפי דרישה, וכן בנק הדואר;

עיסאווי פריג': מה לגבי תאגידים חוץ בנקאיים?

<רני נויבואר: בנק הוא זה שמקבל שיקים.

עיסאווי פריג': הם אמרו תאגיד בנקאי.

<רני נויבואר: החברות החוץ בנקאיות לא אוספות שיקים.

עיסאווי פריג': הן לא יעסקו בסליקה, רק במתן הלוואות.

<רני נויבואר: מי שרוצה להתעסק בשיקים צריך להיות בנק.

<ארז ניצן: "בנק גובה" – בנק המציג שיק לפירעון; "בנק הדואר" – החברה הבת כהגדרתה בחוק הדואר; "בנק נמשך" – בנק ששיק משוך עליו; "חוק הדואר" – חוק הדואר, התשמ"ו-1986; "חומר מחשב", "מחשב" ו"פלט" – כהגדרתם בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995; "מסר אלקטרוני" – כהגדרתו בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001; "הנגיד" – כהגדרתו בחוק בנק ישראל, התש"ע-2010; "סירקה ממוחשבת של שיק" – הליך טכנולוגי המעתיק שיק משני צדיו לחומר מחשב באופן שניתן לאחזר ממנו תוצר קריא הזהה בתוכנו ובצורתו למקור; "שיק" – כמשמעותו בסעיף 73 לפקודת השטרות; "שרטוט" – כמשמעותו בסעיף 76 לפקודת השטרות; "שיק ממוחשב" – חומר מחשב שהוא תוצר של סריקה ממוחשבת של שיק; "השר" – שר המשפטים.

עיסאווי פריג': אני רוצה הסבר לחומר מחשב, מסר אלקטרוני ושרטוט.

<רני נויבואר: בחומר מחשב, מחשב ופלט משתמשים בהגדרה של סריקה ממוחשבת של שיק.

<רני נויבואר: חומר מחשב זה תוכנה או מידע.

<רני נויבואר: מחשב זה מכשיר הפועל באמצעות תוכנה לביצוע העיבוד האריתמטי או הלוגי של נתונים וציוד היקפי, לרבות מערכת מחשבים.

<רני נויבואר: פלט זה נתונים, סימנים, מושגים או הוראות המופקים בכל דרך שהיא על ידי מחשב.

<רני נויבואר: זה טכני.

עיסאווי פריג': מה זה מסר אלקטרוני?

<רני נויבואר: חוק חתימה אלקטרונית מדבר על מסר אלקטרוני, שזה מידע אשר נוצר, נשלח, נקלט או נשמר באמצעים אלקטרוניים או אופטיים כשהוא נראה, נקרא, נשמר או מוחזר באמצעים כאלה.

<רני נויבואר: העיקרון זה מה שמעניין.

<רני נויבואר: הרעיון הוא שאנחנו הופכים את השיק מהפורמט הפיזי לפורמט האלקטרוני.

<רני נויבואר: הפורמט האלקטרוני צריך להיות דומה לפורמט הפיזי.

איתן כבל: היום אי אפשר לברוח מכלום.

<רני נויבואר: מה שאתה היית קורא הדמיה.

איתן כבל: השבוע הייתי בחו"ל.

איתן כבל: לא העברתי לגוגל שום נתונים עלי, על הנסיעה שלי.

איתן כבל: גוגל אמור לדעת?

עיסאווי פריג': הוא ידע על זה?

איתן כבל: כשרציתי לראות מה מזג האוויר, הוא הודיע לי את זמן הטיסה שלי, מתי יצאתי, מתי הלכתי, צילום של כרטיס הטיסה שלי ושל רעייתי.

איתן כבל: מישהו ביקש להעביר לגוגל את כל החומר הזה?

איתן כבל: אתה לרגע מרגיש עירום.

עיסאווי פריג': לא לרגע.

עיסאווי פריג': אתה עירום.

עיסאווי פריג': מה הפירוש של שרטוט?

<רני נויבואר: הכוונה היא לקרוס.

<רני נויבואר: זה לא מספיק.

<רני נויבואר: אנחנו נדרוש שזה יהיה גם שיקים למוטב בלבד.

עיסאווי פריג': אז למה ההגדרה?

<רני נויבואר: ההגדרה הזאת רלוונטית.

<רני נויבואר: יש שתי אפשרויות.

<רני נויבואר: אחת, כשאדם בא, מפקיד את השיק, שאז הבנק צריך לעמוד בכללים כדי לבצע את ההדמיה, ושתיים, השיקים הסרוקים באמצעות הסמארטפון, שהלקוח יכול לסרוק אותם אצלו.

<רני נויבואר: את השיקים האלה אפשר יהיה להפקיד באמצעות סמארטפון רק אם הם למוטב בלבד והם משורטטים.

<רני נויבואר: המשמעות של ההגדרה פה זה שהיא מפנה לפקודת השטרות.

עיסאווי פריג': למה אני צריך את המילה "שרטוט" אם אני מתכוון רק - -?

<רני נויבואר: כי ככה קוראים לזה.

<רני נויבואר: משפטית לא כותבים קרוס.

<מרב תורג'מן: כדי להפקיד באמצעות האייפון השיק חייב להיות שיק משורטט, לא סחיר.

<רני נויבואר: אי אפשר להעביר אותו מאחד לשני.

איתן כבל: אלה עניינים טכניים.

עיסאווי פריג': מה האמצעי לוודא שאני זה שכתבתי את השיק?

<רני נויבואר: דוגמת החתימה.

עיסאווי פריג': איך?

<רני נויבואר: דוגמת החתימה אמורה להמשיך לשמש את הבנקים כדי לוודא שמי שמשך את השיק הוא בעל החשבון.

<רני נויבואר: היו הערות, שנגיע אליהן בהמשך, של המשטרה שרצתה לוודא ששיקים מסוימים יישמרו כראיות לעניין פלילי, כדי שמז"פ יוכלו לבדוק.

<רני נויבואר: גם הבנקים יגידו שפקיד בנק לא יודע ברמה של מז"פ לבוא ולומר שזאת החתימה.

<רני נויבואר: הוא רואה את השרבוט שיש לו בדוגמת החתימה.

<רני נויבואר: הוא צריך לראות שזה אתה.

<רני נויבואר: זה לא הולך להשתנות.

<רני נויבואר: היה לנו מאבק גדול עם בנק לאומי שהגיע עד לבית המשפט העליון.

<רני נויבואר: חתימה מזויפת ומשיכה לא כדין מחשבונות בנק זה באחריות הבנקים.

<רני נויבואר: אם מישהו משך מהחשבון שלך כסף באמצעות שיק - נניח מישהו גנב לך את פנקס השיקים מהבית ואתה לא שמת לב - מי שאחראי זה הבנקים.

<לאה ורון: יש מגבלה על גובה הסכום של השיק?

<קריאה: זה אמור להיות בכללים.

איתן כבל: זה לא עולם חדש, אבל עכשיו זה מקבל משמעות.

איתן כבל: החתימה שלי היא פשוטה, היא הכי פושטית בעולם.

איתן כבל: אין שום בעיה.

איתן כבל: יכול להיות שכשזה נכנס למערכת סליקה הוא יודע לסרוק נכון את החתימה שלי.

איתן כבל: אין לי מושג, אני לא יודע.

<יצחק דרסלר: הוא סורק את זה.

<יצחק דרסלר: זה בדיוק מה שהוא עושה היום.

איתן כבל: אין לי בעיה עם זה.

איתן כבל: זה לא הולך להשתנות.

איתן כבל: הפקיד ימשיך לעשות את מה שהוא עשה עד היום, גם כשהוא סורק את זה בתוך הסליקה הרגילה.

איתן כבל: האחריות היא של הבנק.

<רני נויבואר: לנו היה חשוב לבוא ולומר שכל ההסדר הזה הוא טוב ויפה לבנקים, הוא לא נוגע בלקוחות.

<רני נויבואר: כשזה מגיע לבנק, הפקיד מסתכל על דוגמת החתימה ומשווה, הוא לא יודע לבוא ולומר אם לחצת פה או לא לחצת פה.

<רני נויבואר: אם השיק לא נשמר כי השיק כובד, המשמעות היא שהבנק אחראי להשמדה שלו.

<רני נויבואר: אם נגרם לי נזק כתוצאה מזה שבנק השמיד לי שיק, ועכשיו אני לא יכולה להוכיח שהיה כאן זיוף, אז עכשיו הבנק יהיה אחראי לזה, הוא בעצם הרס לי ראיה.

עיסאווי פריג': אני אגיד לך מה מדאיג אותי בכל הסיפור.

עיסאווי פריג': זאת סוגיה מהותית שיש לה השלכות רוחביות על כל החיים שלנו.

עיסאווי פריג': היום אנחנו מנהלים תיקים מול שלטונות המס, מול בתי המשפט.

עיסאווי פריג': אם לא מוצג חוזה דירה במסמכי מקור, הוא לא קביל.

עיסאווי פריג': אנחנו פורצים דרך בכך שמעבירים את כל הסריקה האלקטרונית למסמך משפטי קביל בהוצאה לפועל ובכל הרשויות.

עיסאווי פריג': האם המהלך שאנחנו עושים עכשיו לא עושה השלכות רוחביות בכך שהוא משנה לנו את כל העניינים?

<מרב תורג'מן: יש לזה התייחסות בסעיף 3.

<מרב תורג'מן: סעיף 3 קובע קבילות בהליך משפטי.

<מרב תורג'מן: פלט של שיק ממוחשב שמתקיימים לגביו כל הוראות החוק, יהווה ראיה קבילה להוכחת אמיתות תוכנו בכל הליך משפטי.

<מרב תורג'מן: יש פה את הפירוט.

<רני נויבואר: אדוני, אני מבינה מה מטריד אותך בפער בין מקור להעתק.

<רני נויבואר: אנחנו מתעסקים בזה הרבה.

<רני נויבואר: מצופה שכשאני פותחת תיק בבית משפט, אני אביא נייר מקור.

<רני נויבואר: גם הבנקים אמרו שהם מסכימים לקבל בפקס חתימה של לקוח.

<רני נויבואר: הם לא רואים חתימת מקור.

<רני נויבואר: למה?

<רני נויבואר: כי כל העולם עבר.

<רני נויבואר: במערכת בתי המשפט מוגשים העתקים.

<רני נויבואר: כמעט ואין בקשות להביא את המקור, כי אנשים מתעסקים בהעתקים.

<רני נויבואר: זה נכון שחתימה זה דבר מצוין, אבל בעולם הדיגיטלי החתימה לא משרתת אותנו באותם דברים שהיו פעם.

<רני נויבואר: אין לנו מה לעשות עם זה.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבין את ההשלכות.

עיסאווי פריג': מחר אני עושה סריקה של חומר, אחר כך אני משמיד אותו.

עיסאווי פריג': האם זה מכוסה?

עיסאווי פריג': זאת שאלת השאלות.

איתן כבל: העניין הוא לא לדבר על כל הסריקות של כל הגורמים.

עיסאווי פריג': אתה פותח דלת.

איתן כבל: סיפור המקור הופך להיות סיפור בעייתי.

איתן כבל: הייתי צריך עכשיו את המכתב המקורי מראש הממשלה.

איתן כבל: לא זכרתי איפה שמתי אותו.

עיסאווי פריג': זה לא משפטי.

איתן כבל: תסלח לי, הם רצו את המקור.

איתן כבל: היו לנו צילומים של זה בכל מקום.

איתן כבל: קשה לאנשים שחיים עולם אחר לדבר בשפה אחרת.

איתן כבל: אני מודע לזה שכל פעם העולם מציב בפנינו אתגרים.

איתן כבל: נהפוך הוא, פה זאת לא מהפיכה ביום אחד, יש כאן תהליך שאנחנו נכנסים אליו.

איתן כבל: העולם, דרך אגב, כבר מזמן בתוך התהליך הזה.

עיסאווי פריג': מסמך אלקטרוני קל לזיוף, מסמך מקור קשה לזיוף.

איתן כבל: אני אומר לך שכבר ראינו זיופים יותר טובים מהמקור.

איתן כבל: זה לא העניין.

איתן כבל: כל דבר ניתן לזייף.

איתן כבל: אין דבר שלא ניתן לזייף אותו.

איתן כבל: אתה יכול לשים עוד גדר ועוד גדר.

איתן כבל: אתה לא יכול לחיות כשיש יותר גדרות מאשר - - זה בלתי הגיוני.

איתן כבל: אני מבין את מה שאתה אומר.

עיסאווי פריג': זאת סוגיה שיש לה השלכות.

איתן כבל: היא סוגיה שיש לה השלכות.

איתן כבל: אני לא מפחד ממנה.

<חזי כאלו: אני מבין לחלוטין את מה שאמרת לגבי הראייה של הצרכן, ואנחנו נבחן את הדברים.

<חזי כאלו: בראייה של החוק עצמו, 90% קיים כבר היום.

<חזי כאלו: אנחנו רוצים לתת תוקף משפטי למסמך.

<חזי כאלו: זה דבר שפועל לטובת הצרכן.

עיסאווי פריג': זה מקבל עכשיו תוקף משפטי.

עיסאווי פריג': זה השוני.

<חזי כאלו: יש סיכונים.

<חזי כאלו: אני חושב שהסיכונים הם מזעריים, כמו שאמר חבר הכנסת כבל.

<חזי כאלו: כשאתה מסתכל על כל התמונה, התמונה היא מאוד חיובית בקטע הזה.

<חזי כאלו: זה הכיוון.

עיסאווי פריג': אני חושב כמה צעדים קדימה.

איתן כבל: כמה זמן צריך לקוח לשמור שיק שהוא סרק?

<רני נויבואר: הוא לא צריך.

איתן כבל: אני לא רוצה את הידע האישי שלך, אני רוצה לוודא שאכן זה כך בחוק.

<רני נויבואר: אין חובה.

<רני נויבואר: הוא יכול להחליט כמה זמן הוא רוצה לשמור.

איתן כבל: זאת לא תשובה.

<רני נויבואר: תוך כמה זמן ההדמיה נקלטת בתוך המערכות?

<רון רחמים: מהרגע שהבנק מאשר את קליטת השיק הוא יכול להשמיד את השיק.

<רני נויבואר: כמה זמן זה?

<רון רחמים: זה לוקח דקות.

איתן כבל: מי בעד סעיף 1, ירים את ידו?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: סליקה אלקטרונית 2.

<ארז ניצן: (א) על אף הוראות סעיף 44 לפקודת השטרות, הצגה לפירעון של שיק של שיקים בידי בנק גובה לבנק נמשך תיעשה באמצעות הצגת שיק ממוחשב בתקשורת מחשבים.

<מרב תורג'מן: סעיף 44 זו החובה להציג את השיק המקורי.

<מרב תורג'מן: הם אומרים שעל אף מה שכתוב שם, ההצגה יכול שתיעשה באופן ממוחשב.

<מרב תורג'מן: יש פה את התנאים, יש פה את החלופות.

<ארז ניצן: אם השיק הופקד לגביה בבנק הגובה; אם שיק ממוחשב נמסר לגביה בבנק הגובה ובלבד

<ארז ניצן: האוסרות את העברתו.

<רני נויבואר: כמו שהיועצת המשפטית של הוועדה אמרה, ההצגה לפירעון היא לפי סעיף 44.

<רני נויבואר: אני לא צריכה להקריא אותו, כי הרלוונטיות שלו היא רק לעניין שהיום יש חובה להציג את הנייר.

<רני נויבואר: מה שאנחנו מבקשים זה לאפשר לעשות הצגה בשיק ממוחשב.

<רני נויבואר: יש לזה שני תנאים.

<רני נויבואר: כדי להפקיד שיק כזה אתה צריך שהשיק יופקד לגבייה בבנק הגובה.

<רני נויבואר: זה התנאי שכתוב ב-(1).

<רני נויבואר: התנאי השני נועד לסליקה הממוחשבת של אנשים שרוצים להפקיד שיק באמצעות מכשירים.

<רני נויבואר: הם לא רוצים ללכת לבנק, הם רוצים לצלם ולגלגל את זה לבנק שלהם.

איתן כבל: זה מה שבנק לאומי היום מקדם.

<רני נויבואר: אנחנו אומרים שאם שיק ממוחשב נמסר לגבייה, שזה השיק ששלחנו בהדמיה, ובלבד שהשיק משורטט ומודפסות או רשומות עליו מילים האוסרות את העברתו.

<רני נויבואר: הרעיון הוא שאפשר להפקיד ככה רק שיקים שהם משורטטים וכתוב עליהם את המילים "למוטב בלבד".

<רני נויבואר: הנחת המוצא היא שאי אפשר לסחור בהם, כלומר, להפקיד אותם ולהמשיך לעשות בהם ביזנס.

עיסאווי פריג': שיק מוסב אני יכול.

עיסאווי פריג': שיק שאין עליו שני קרוסים.

עיסאווי פריג': האם שיק שנכתב לטובת רוני ורוני העבירה אותו אלי, אני יכול להפקיד לחשבון שלי?

<רני נויבואר: אתה לא יכול להפקיד אותו בסלולר.

<מרב תורג'מן: תצטרך לגשת לבנק.

<רני נויבואר: צריך לקבל את נייר המקור.

איתן כבל: כתוב פה את המילים "אוסרות את העברתו".

איתן כבל: אין הסבות.

<רני נויבואר: גם אין הסבות אחרי הפקדה, כי אז זה לדרוש פעמיים את אותו שיק.

עיסאווי פריג': המערכת לא חוסמת אותי?

<רני נויבואר: אתה ממשיך להסב את השיק.

<רני נויבואר: אם לא נקבע את התנאים, המערכת לא תחסום.

עיסאווי פריג': למה לא לחסום אותי בצורה דיגיטאלית?

איתן כבל: היא תחסום עכשיו.

<רני נויבואר: עכשיו היא תחסום.

<רני נויבואר: אם לא נכתוב את זה בחוק, ההפקדה של שיק - -

איתן כבל: אם זה לא ייכתב במפורש, אז גם שיק שאתה עושה לו הסבה תוכל להעביר.

<רני נויבואר: אנחנו רוצים שהלקוחות יוכלו להפקיד שיקים באמצעות זה שהם עשו הדמיה, אבל אנחנו אומרים שמבחינת ניהול סיכונים לא יכול להיות שאדם לא יציג - -

איתן כבל: בתהליך הדיגיטציה הבנק שומר על עצמו.

איתן כבל: הוא אומר שבשיקים משורשרים עלולות להיות בעיות כאלו ואחרות.

איתן כבל: לדעתי, או שהשיקים יבוטלו, או שזה ייכנס לתוך המסלול.

איתן כבל: בשלב הזה הוא אומר שהשיק הוא למוטב בלבד.

איתן כבל: הסיפור הוא כשאני מעביר לך שיק שאתה מכניס לחשבון שלך.

איתן כבל: כנראה שזה גם רוב השיקים.

<רני נויבואר: היום זה רוב השיקים.

<טל הראל: 70%.

עיסאווי פריג': 70% מוסבים?

איתן כבל: ההיפך.

עיסאווי פריג': ב-30% הלקוח יצטרך ללכת כרגיל.

<רן מלמד: מה קורה במקרה של תקלה טכנית, כשהמערכת לא עובדת?

<רן מלמד: בן אדם מפקיד שיק, השיק צריך להגיע בתאריך מסוים.

<רן מלמד: האם הוא מקבל חיווי שהשיק לא עבר, שהוא צריך להפקיד אותו מחדש?

<רן מלמד: איך זה יעבוד?

איתן כבל: אני מניח שיוצא לו פלט במקום.

<רן מלמד: הוא לא בהכרח יודע אם יש תקלה בין הבנקים.

איתן כבל: טל, אני לא מציב בפניכם 1000 או 2000 אפשרויות לתקלות שעלולות להיות, אבל אני מודיע לך שאת תתפלאי, בשלב הראשון יהיו המון המון תקלות והמון שאלות.

איתן כבל: למה?

איתן כבל: כי זאת מערכת מורכבת.

איתן כבל: יהיו כל מיני שאלות .

איתן כבל: כל בנק יקבע את הכללים הראשונים שלו.

איתן כבל: אני מודיע לך שמכתבים נקבל על המהלך הזה.

<טל הראל: קח בחשבון, בגלל שאנחנו ערים לדבר הזה וחשוב לנו לצמצם את התקלות, שאנחנו כל הזמן עובדים על זה.

<טל הראל: אנחנו כל הזמן יושבים עם הבנקים.

<טל הראל: אנחנו לא אדישים לזה.

איתן כבל: אנחנו מעריכים את העבודה שאתם עושים, אבל השאלה היא שאלה נכונה.

<רון רחמים: אנחנו בסך הכל משתמשים בתהליכים הקיימים היום ומשנים אותם מעט.

<רון רחמים: היום הלקוח מפקיד את השיק בדלפק.

<רון רחמים: ברגע שהוא עזב את הדלפק, ההפקדה היא סופית וצריך לתת לבנק להתמודד עם העניין.

<רון רחמים: כנ"ל במכונה, כנ"ל בסלולר.

<רון רחמים: מהרגע שהלקוח קיבל אישור שהשיק שלו נקלט בבנק, הבנק אחראי לכל דבר ועניין.

<רון רחמים: כמו שיש או אין היום תקלות בעולם של השיקים, ככה לא יהיו גם בעתיד.

<רון רחמים: המצב הזה שאני עובר משיק פיזי שיכול ללכת לאיבוד באחד מהתהליכים בתוך הבנק - -

<רן מלמד: ככל שאתה עובר יותר לדיגיטציה, כך הסכנה לתקלות יותר גדולה.

<רן מלמד: אתה לא יכול להתחמק מזה.

<רון רחמים: אני לא מסכים עם כבודו.

איתן כבל: טל, אנחנו רוצים תשובה.

איתן כבל: את לא חייבת לתת לי אותה עכשיו.

איתן כבל: אנחנו רוצים לקבל תשובה לשאלה הזאת בכתב, שתנוח דעתנו, שזה יהיה חלק מהדברים בתיוק אצלנו שנאמרו, דהיינו מה קורה אם הייתה הפסקת חשמל בדיוק בשנייה הזאת.

איתן כבל: זה יכול ויקרה?

איתן כבל: זה יכול ויקרה.

איתן כבל: אני לא יודע אם זה הספיק להעביר אותו, לא הספיק להעביר אותו.

איתן כבל: אני רוצה שתנוח דעתנו, שהלקוח ידע שלפחות עשינו כמיטב יכולתנו לתת סגירה מקסימאלית של העניין.

<רוני ברהולץ: בסעיף (2) יש את החלופה השנייה של השיק בסלולר.

<רוני ברהולץ: הוא לא נמסר פיזית.

<רני נויבואר: הכוונה בשיק ממוחשב שנמסר - -

<רוני ברהולץ: זו תקשורת בין הלקוח לבנק שלו.

איתן כבל: אמנם אני לא משפטן, אבל מדובר בשיק ממוחשב.

איתן כבל: זה לא שאתה הולך עם הניירות של IBM.

<רני נויבואר: אני לא רואה בעיה במילים "שיק ממוחשב נמסר".

<שי אברהם פרמינגר: האם המצב הנוכחי לא משתנה בעקבות הצעת החוק, זאת אומרת, האם לקוח, שהוא בית עסק שמקבל שיקים מלקוחות, יכול לעשות את הסריקה אצלו ולהביא את המדיה עצמה, את אותם שיקים ממוחשבים לבנקים?

<שי אברהם פרמינגר: האם הניסוח לא מונע את זה?

<רני נויבואר: אולי תסביר לי איפה הניסוח מונע את זה.

<שי אברהם פרמינגר: רק רציתי לוודא את זה.

<שי אברהם פרמינגר: יצא נוסח שלא ראינו לפני כן.

<רני נויבואר: כשיש בית עסק שיש לו שיקים, מה הוא מפקיד?

<שי אברהם פרמינגר: יש בית עסק מגודל מסוים, כמו למשל שופרסל, שיכול להגיע להבנה עם הבנק שהוא קודם מעביר לו את המדיה של העסקאות של השיקים, אחר כך הוא מעביר לו את השיקים כי צריך את השיק הפיזי.

איתן כבל: אולי נכתוב הועבר במקום נמסר?

<מרב תורג'מן: ואז זה מועבר בכל דרך, אין פה מסירה פיזית.

<רני נויבואר: מה שהוא רוצה זה משהו אחר.

<רני נויבואר: הוא מתייחס לפער בין העברה של שורה דיגיטלית, שהיא בכל מקרה לא שיק ממוחשב.

<רני נויבואר: מישהו קודם אמר שיש בנקים שנוהגים לקבל מעסקים גדולים שורת מדיה, אחר כך את השיקים.

<רני נויבואר: כדי שהסליקה תהיה סופית צריך לקבל את השיקים.

<רני נויבואר: אנחנו מדברים על הפורמט של השיק, אתה שואל אותי על המדיה.

<רני נויבואר: הפקדה של שורה דיגיטלית היא לא שיק היום, מחר או מחרתיים.

<רני נויבואר: השיק הממוחשב הוא זה שאמור להיות הסריקה.

<שי אברהם פרמינגר: את צודקת, לא על העברת המידע.

<שי אברהם פרמינגר: מאחר והשיק הופך להיות שיק חצי דיגיטלי בהגדרה של חוק הסליקה האלקטרונית, זאת אומרת, הוא נסרק, אז במקום שהשיקים ייסרקו על ידי בנק הפועלים, הם יכולים להיסרק על ידי שופרסל.

<שי אברהם פרמינגר: שופרסל יעביר לבנק הפועלים את כל השיקים הסרוקים, כי מדובר בכמויות מטורפות.

<רני נויבואר: היום עושים את זה?

<שי אברהם פרמינגר: זה יחסוך את כל העבודה המיותרת של שופרסל ושל הבנק במקרה הזה.

איתן כבל: איך זה מתקשר לסעיף הזה?

<שי אברהם פרמינגר: כל מה שרציתי לוודא זה שהניסוח לא מונע אפשרות כזאת.

<שי אברהם פרמינגר: הוא לא אמור למנוע אפשרות כזאת, למיטב הבנתי.

<מרב תורג'מן: להיפך, הוא מאפשר את האפשרות הזאת.

<שי אברהם פרמינגר: הוא אמור לברך על כך.

<שי אברהם פרמינגר: אני רואה את המבט של אנשי בנק ישראל, ובצדק.

<שי אברהם פרמינגר: רציתי לוודא את זה כדי שיהיה ברור.

<רני נויבואר: את השיק הסרוק אתה תוכל לסרוק אחרי שהבנק אומר לך: אני מקבל שיק סרוק אם אתה עומד בנוהלים 1,2,3 ו-4.

<רני נויבואר: המשמעות היא שהוא יוכל להיכנס לפרט (2).

<מרב תורג'מן: אני אבדוק איתם לגבי הניסוח.

איתן כבל: מי בעד סעיף 2(א)?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: (ב) סירב הבנק הנמשך לפרוע שיק ממוחשב שהוצג לו כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), מכל סיבה שהיא, ישלח לבנק הגובה מסר אלקטרוני שבו מצוינת סיבת הסירוב.

עיסאווי פריג': הלקוח צריך להיות במעקב און-ליין כדי לראות אם השיק כובד או לא כובד?

<יצחק דרסלר: ככה זה היום.

<יצחק דרסלר: אתה כלקוח מעוניין לדעת אם כובד או לא כובד.

איתן כבל: אם לא סורב, אז לא.

איתן כבל: כשאני מפקיד שיק, אני מקבל פלט על כך שהפקדתי את השיק.

איתן כבל: זה כמו שאתה מפקיד היום דרך הבנק האוטומט.

עיסאווי פריג': המסר האלקטרוני ילך במקביל ללקוח?

איתן כבל: זה אותו תהליך, רק ממוחשב.

איתן כבל: תחשוב על זה בדיוק באותם מושגים שזה קורה היום.

איתן כבל: אם השיק חזר, אז או שאתה רואה את זה בחשבון שלך, או שהם מתקשרים להגיד לך את העניין הזה, אם הם מספיק נחמדים, או שאפילו אומרים לך לפני.

<רון רחמים: או ששולחים לך אס אם אס.

<רני נויבואר: רק טעות נוסח.

<רני נויבואר: בסעיף (ב) כתבנו בסעיף קטן (א) או (ב).

<רני נויבואר: בגלל שאיחדנו את (ב) - -

איתן כבל: בסדר גמור.

עיסאווי פריג': זה הופך להיות (ב) ו-(ג).

<ארז ניצן: (ג) בנק ימסור ללקוח הזכאי לכך, לפי דרישתו, פלט של השיק הממוחשב שמצוינות בו סיבות הסירוב ושם הבנק הגובה.

<רן מלמד: יש לי 3 בקשות.

<רן מלמד: בקשה אחת היא להוריד את המילים "לפי דרישתו".

<רן מלמד: אני חושב שהמשלוח של ההודעה חייב להיות לא רק אם הלקוח יבקש.

<רן מלמד: לא בטוח שהוא ידע לבקש, לא בטוח שהוא ישים לב.

<רן מלמד: אני חושב שצריך לשלוח את ההודעה בכל מקרה.

<רן מלמד: הערה שנייה או השאלה השנייה, תוך כמה זמן הוא מקבל את זה.

<רן מלמד: הערה שלישית היא אם אפשר לכתוב את הנוסח בשפה פשוטה וברורה, כדי שהאדם יבין למה לא כיבדו את השיק.

<מרב תורג'מן: הסריקה הממוחשבת של השיק היא כמו המקור.

<מרב תורג'מן: ברגע שאתה מושך את הפלט, אתה לא תוכל לעשות הפקדה חוזרת.

<מרב תורג'מן: הפלט זה כמו שלקחת את המקור.

<מרב תורג'מן: חשוב להבין את זה.

<מרב תורג'מן: בהקשר המשפטי שאלתי איך הלקוח ידע שברגע שהוא מושך את הפלט הוא לא יוכל לבקש הפקדה חוזרת.

<מרב תורג'מן: צריך, למען גילוי נאות, לעדכן אותו.

<רני נויבואר: זו לא הודעה ללקוח.

<רני נויבואר: הפלט זה בעצם השטר המקורי.

<מרב תורג'מן: הפלט הוא כמו השטר.

עיסאווי פריג': מדברים על ליידע את הלקוח.

עיסאווי פריג': למה כתוב את המילים "לפי דרישתו"?

עיסאווי פריג': לפי דרישת מי?

עיסאווי פריג': למה לא אוטומטי?

עיסאווי פריג': אם חזר לי שיק, אני צריך לדעת על סיבת החזרה רק אם אני אבקש?

<מרב תורג'מן: לא.

<מרב תורג'מן: אתה תקבל את השיק רק אם תבקש.

<רני נויבואר: אם שיק חוזר, אפשר להורות לבנק שלך להפקיד אותו שוב, כי זה שנתן לך את השיק אמר: יש כיסוי, תגיש אותו עוד פעם.

<רני נויבואר: זאת אפשרות אחת.

<רני נויבואר: בכלל לא מתייחסים אליה כאן.

<רני נויבואר: היא נשארת בתוך כותלי הבנק.

<רני נויבואר: כשאתה מרים טלפון לבנק שלך, הוא מסדר את העניינים.

<רני נויבואר: יש אפשרות אחרת, שהאדם רוצה את הפלט הזה, הוא רוצה את השטר המקורי שלו.

<רני נויבואר: בגלל שלא בהכרח יהיה שיק מקורי, הוא מקבל פלט.

<רני נויבואר: אנחנו תיכף נספר קצת סיפורים על הפלט.

<רני נויבואר: הפלט הזה מחליף את השטר המקורי.

איתן כבל: זה כמו שיק שחזר.

איתן כבל: ברגע שלקחת אותו, אין לך מה לעשות איתו.

עיסאווי פריג': מה לגבי ההודעה?

איתן כבל: את ההודעה אתה מקבל.

<רן מלמד: אין פה התייחסות להודעה.

עיסאווי פריג': אין התייחסות להודעה.

איתן כבל: אני לא מקבל את זה.

איתן כבל: שיק שחזר זה אירוע ללקוח.

<רני נויבואר: צריך להודיע.

<רון רחמים: ללקוח שמבקש.

איתן כבל: אני מדבר עכשיו ברמת העיקרון.

איתן כבל: אם ביצעתי את הסליקה של השיק באופן אלקטרוני והשיק לא כובד עלי ידי הנמשך, הלקוח יקבל אס אם אס: סור לבנק.

איתן כבל: זה דבר שחייב להיות.

איתן כבל: אני חושב שזה שירות בסיסי.

עיסאווי פריג': חייבים ליידע.

<רון רחמים: ברגע שלקוח מקבל את הפלט, על הפלט רשומות כל סיבות ההחזרה שבגינה השיק הוחזר.

איתן כבל: אני לא מדבר על זה.

<רון רחמים: אני יודע על מה אתה מדבר.

<רון רחמים: תרשה לי רק להתחיל עם זה.

<רון רחמים: ברגע שיש את הפלט הזה הלקוח יודע מה הסיבה שהשיק הוחזר.

<רון רחמים: במצב הקיים היום כללי בנק ישראל מחייבים אותנו כבנקים לשלוח ללקוח הודעה, לכן בכל שיק שחוזר מנסים להשיג את הלקוח.

<רון רחמים: אם הוא לא בא לקחת את השיק, שולחים לו את זה בדואר רשום.

<רון רחמים: בטכנולוגיה הקיימת היום קורים כמה דברים.

<רון רחמים: אחד, לקוח שמחובר לשירותים האלקטרוניים של הבנק מקבל דרך האפליקציה הודעה שהשיק חזר.

<רון רחמים: אם הוא מחובר, לפי בקשתו, לשירותי האס אם אס של הבנק, הוא יקבל גם הודעה באס אם אס שהשיק חזר לחשבונו.

עיסאווי פריג': תכתוב את זה בחוק.

איתן כבל: אני מבין את זה.

איתן כבל: אני יודע את התהליך הזה.

איתן כבל: דרך אגב, בסוף כולם יגיעו לתהליך הזה.

איתן כבל: עד שיגיעו לתהליך הזה, אני רוצה שיובהר שעל שיק שלא כובד תתקבל הודעה.

<מרב תורג'מן: אפשר להוסיף סעיף שבו ייאמר שבנק ימסור ללקוח הודעה.

<מרב תורג'מן: אנחנו מדברים על הלקוח ששילם באמצעות השיק.

איתן כבל: ברור.

<רני נויבואר: לא של הלקוח, של זה שהפקיד אותו לגבייה.

<רני נויבואר: הלקוח ששילם זה סעיף אחר.

איתן כבל: אנחנו מדברים פה על בנק שימסור ללקוח הודעה.

<מרב תורג'מן: הוא מדבר על בעל השיק.

<רני נויבואר: זו הודעה אחרת, כי החוק הזה דן בשאלה של לתת הודעה למי שהפקיד את השיק.

<רני נויבואר: אפשר לשלוח לשניהם הודעות.

<רני נויבואר: אני מניחה שזה קיים.

<רני נויבואר: יש לקוח שהפקיד את השיק לגבייה, ויש לקוח שמושך את השיק.

<רני נויבואר: כרגע החוק מתייחס ללקוח שמקבל את ההודעה על הסירוב, שזה הלקוח שבעצם הפקיד את השיק.

<רני נויבואר: הוא מקבל פלט במקום השטר.

<רני נויבואר: זו הוראה מהותית.

<רני נויבואר: היא אומרת שהחלפנו את השטר בפלט.

<רני נויבואר: זו לא הודעה רגולטורית.

<רני נויבואר: אפשר להוסיף הודעות רגולטוריות.

איתן כבל: זה שנתן את השיק יותר חשוב מהכל, כי הוא לב ליבה של הבעיה.

איתן כבל: הבנק מודיע היום על שניהם, נכון?

איתן כבל: לא אמרתי באס אם אס.

איתן כבל: הוא מודיע שחזר השיק.

איתן כבל: אני מבקש, מכיוון שאתה עובר למהלך מקוון, שהם באופן מקוון יקבלו את זה אוטומטית.

איתן כבל: במקום שהוא יכתוב לו את זה בדואר, שיעביר לו את זה באס אם אס.

<מרב תורג'מן: אנחנו ננסח את זה כך שזה יהיה גם באמצעות אס אם אס.

איתן כבל: אני מקבל את מה שהציע בנק מזרחי טפחות, שזה יהיה באופן המקובל שהוא עובד עם הלקוח.

איתן כבל: אם הלקוח יגיד: אני רוצה שתעביר לי את זה מהיום באס אם אס, הוא יעביר לו את זה באס אם אס.

עיסאווי פריג': העיקר שיהיה בהסכמת הלקוח.

<מרב תורג'מן: האם אתה מדבר רק על הלקוח?

איתן כבל: על שניהם.

<קריאה: מאיפה אני מכיר את זה שהפקיד את השיק?

איתן כבל: כל אחד והבנק שלו.

<קריאה: הבנק שסירב מודיע ללקוח שלו.

איתן כבל: כל אחד מודיע ללקוח שלו.

איתן כבל: זה כמו שקורה היום.

איתן כבל: האם כשמישהו נתן לי שיק שסורב, הבנק לא מודיע לי שהשיק סורב?

<מרב תורג'מן: יהיה סעיף קטן נוסף בסעיף 2 שיאמר את הדבר הבא: בנק ימסור ללקוח, בדרך בה הוא מתקשר עם אותו לקוח, הודעה על סירוב פירעון השיק.

עיסאווי פריג': וסיבתו.

איתן כבל: זה כתוב.

איתן כבל: מי בעד סעיף 2(ב) ו-(ג) בשינויים שהוספנו, פלוס הסעיף הקטן שהתווסף לגבי חובת הדיווח?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: קבילות בהליך 3.

<ארז ניצן: (א) על אף הוראות כל דין, פלט של שיק ממוחשב שמתקיימים לגביו משפטי כל אלה ייחשב לשיק, ויהווה ראיה קבילה להוכחת אמיתות תוכנו בכל הליך משפטי.

<ארז ניצן: חומר המחשב שממנו הופק הפלט נשמר בצורה מהימנה מעת יצירתו; דרך הפקת הפלט יש בה כדי להעיד שהוא זהה בתוכנו לחומר המחשב שממנו הופק; תהליך ההמרה לחומר מחשב היה תהליך המרה אמין; הבנק נוקט, באורח סדיר, אמצעי הגנה סבירים מפני חדירה לחומר מחשב ומפני שיבוש בעבודת המחשב.

<רני נויבואר: הסעיף הזה נועד לתת ודאות לפורמט הדיגיטלי, כי החלפנו מקור.

<רן מלמד: כשהופקד שיק שחזר ואני בתור הלקוח שקיבל את השיק רוצה להגיש אותו להוצאה לפועל, מה אני מגיש?

<רן מלמד: איך בעצם מוודאים שלא עשיתי זיוף על מה ששלחו לי?

איתן כבל: זה בשיחה הקודמת שלנו.

איתן כבל: אמרנו שהפלט מהווה את האסמכתא.

<רן מלמד: באיזו צורה אני מקבל את הפלט?

<רן מלמד: האם אני מקבל דיסק, נייר?

איתן כבל: השאלה אם אתה מקבל את זה בדיסק.

<רני נויבואר: הרעיון הוא שתקבל את זה בנייר.

<רני נויבואר: טל התייחסה קודם לאפשרות שאפשר יהיה להורות על העברה של קובץ להוצאה לפועל.

עיסאווי פריג': אסור שזה יבטל את הנייר.

איתן כבל: זה לא מבטל את הנייר.

איתן כבל: ההיפך, זה מרחיב.

איתן כבל: האפשרות הזאת לא גורעת, היא מוסיפה.

איתן כבל: מי בעד סעיף 3(א)(1), (2), (3) ו-(4)?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: (ב) לעניין סעיף קטן (א), הנגיד רשאי לקבוע בכללים, בהסכמת השר, הוראות לעניין סריקה ממוחשבת של שיק, אופן שמירתו של שיק ממוחשב והליך הפקת הפלט של שיק כאמור.

איתן כבל: איפה הוועדה פה?

איתן כבל: היא כבר לא בסיפור?

עיסאווי פריג': הסעיף הזה לא מבטל את כל מה שכתבנו קודם?

איתן כבל: האם אחרי שאישרנו את הכללים, הנגיד יכול לבוא ולשנות את כל מה שכתבנו פה?

<רני נויבואר: לא, הרעיון הוא ליצור ספציפיקציה לעקרונות.

<רן מלמד: אני חושב שסעיף קטן (ב) צריך להיות באישור ועדת הכלכלה.

עיסאווי פריג': האם סעיף קטן (ב) לא מבטל את סעיף קטן (א)?

<מרב תורג'מן: לא.

<מרב תורג'מן: ההוראות כתובות במפורש בסעיף קטן (א).

איתן כבל: מי בעד סעיף קטן (ב), ירים את ידו?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: חובת שמירת 4.

<ארז ניצן: הנגיד, בהסכמת השר והשר לביטחון הפנים, יקבע כללים לעניין שיקים ושיקים חובת שמירת השיקים אשר הוצגו לפירעון לפי סעיף 2, אופן שמירתם ממוחשבים ותקופת השמירה, בהתחשב, בין היתר, בסכום השיק, וכן כללים לעניין חובת שמירת השיקים הממוחשבים.

<רני נויבואר: דיברנו עם היועצת המשפטית על כך שהנוסח יהיה: הנגיד, בהסכמת השר לביטחון הפנים ובהתייעצות עם השר.

<רני נויבואר: אנחנו לא רוצים הסכמה.

<רני נויבואר: המהות מבחינתנו זה השיק הדיגיטלי.

איתן כבל: אני רוצה פה את הוועדה.

איתן כבל: זה סוג של סמן, כוכבית.

איתן כבל: אני חושב שזה צריך להיות מובא אלינו לאישור.

איתן כבל: אנחנו מוסיפים את ההתייעצות עם שר המשפטים.

איתן כבל: אני יודע שיש כאלה שלא אוהבים את השלייקסים האלה.

איתן כבל: עד שלא נבין איפה כל נושא האבטחה מגיע, עדיף שיהיו עוד כמה עיניים, גם אם העיניים האלו יריבו אחת עם השנייה.

<רני נויבואר: אדוני, רק צריך לקחת בחשבון משהו אחד שגרם לי להוריד את ההסכמה שלנו ולהוסיף את ההתייעצות, וזה שהשיק יהיה שיק ממוחשב.

איתן כבל: אז אין בעיה.

איתן כבל: מי בעד סעיף 4 עם התוספת של ההתייעצות עם שר המשפטים והתוספת שלנו של אישור ועדת הכלכלה, ירים את ידו?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: אחריות בשל נזק 5.

<ארז ניצן: בלי לגרוע מהוראות כל דין, הבנק יהיה אחראי כלפי לקוחו שנגרם עקב לנזק שנגרם עקב אי-שמירת שיק.

<ארז ניצן: אי-שמירת שיק

<יצחק דרסלר: זה נוגד את הסעיף הקודם.

<יצחק דרסלר: בסעיף הקודם הנגיד מחליט לשמור שיק במשך 10 ימים.

<יצחק דרסלר: עכשיו אתה אומר שאם אחרי חודשיים בא הלקוח ואומר: "אני רוצה את השיק", אני אחראי עליו.

<יצחק דרסלר: זה דבר והיפוכו.

<זרני נויבואר: זה לא דבר והיפוכו.

<יצחק דרסלר: איך בנק יכול להיות אחראי לשיק שהוא לא שמר אחרי 10 ימים?

<רני נויבואר: אין חובה.

<רני נויבואר: כרגע אנחנו אומרים, אתה תשמור אותו במשך 10 ימים.

<רני נויבואר: ללקוח יש פלט.

<רני נויבואר: הוא יכול להשתמש בפלט.

<רני נויבואר: בשביל זה נתנו לו פלט.

<רני נויבואר: היה לנו חשש שאומר שנגרם נזק ראיתי.

<רני נויבואר: הלקוח הלך למערכת בתי המשפט, רצה לקבל בחזרה את הכסף שמגיע לו.

<רני נויבואר: הוא הגיש את השיק לביצוע בהוצאה לפועל או במערכת בתי המשפט.

<רני נויבואר: הוא טוען, לצורך העניין, שהיה זיוף.

<רני נויבואר: אין ספק שיש משהו יותר טוב בלקבל את השיק המקורי מאשר לקבל את הפלט.

<רני נויבואר: בהקשר הזה נגרם לו נזק.

<רני נויבואר: אם נגרם לו נזק ראיתי, אנחנו מבחינתנו אומרים לו שהתהליך הזה בא לשרת את התועלות של הבנק.

<רני נויבואר: אם יש תועלות ללקוחות זה טוב ויפה, אבל בסוף מי שצריך לשאת באותו נזק ראיתי הוא לא הלקוח.

<רני נויבואר: הוא מבחינתו מעדיף לקבל את השיק המקורי לצורך הטענה הספציפית הזאת.

<יצחק דרסלר: מצד אחד, את מאשרת לו ואומרת לו: תשמיד את השיק אחרי 10 ימים - -

<רני נויבואר: אני לא אומרת לך להשמיד.

<רני נויבואר: אם אתה רוצה אתה יכול לשמור.

<רני נויבואר: דרך אגב, גם היום החוק לא מחייב אתכם לשמור שיקים, אבל עובדה שאתם שומרים.

<רני נויבואר: אף אחד לא אומר לכם לשמור, אתם יכולים להשמיד.

איתן כבל: מה הסיפור?

<רני נויבואר: הסיפור הוא שאנחנו רצינו להעמיד את הלקוחות במצב שבו ההסדר הזה, גם אם הוא עושה להם טוב, ולדעתנו הוא כן עושה להם טוב, יעשה מאוד טוב לבנקים.

<רני נויבואר: אנחנו רוצים להעמיד אותם במצב שהם היו אם לא היה החוק.

<רני נויבואר: אנחנו אומרים שאם נגרם נזק לאדם כתוצאה מזה שהשמידו שיק, שהבנק יישא בזה.

<רני נויבואר: זה לא יקרה הרבה.

<רני נויבואר: הבנקים מנהלים סיכונים.

<רני נויבואר: שינהלו את הסיכון הזה.

איתן כבל: מי בעד סעיף 5, ירים את ידו?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

<ארז ניצן: ביצוע ותקנות 6.

<ארז ניצן: השר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא רשאי, בהסכמת הנגיד, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

<מרב תורג'מן: אני רוצה להפנות את תשומת הלב שפה מדובר בהסכמת הנגיד.

<מרב תורג'מן: אני לא ראיתי תקדים לזה שזה בהסכמת הנגיד.

עיסאווי פריג': זה כפוף לסעיף 4.

<מרב תורג'מן: זה לא כפוף ל-4.

עיסאווי פריג': אז זה שינוי מהותי.

עיסאווי פריג': אם בסעיף 4 אמרנו שאנחנו צריכים את אישור ועדת הכלכלה.

עיסאווי פריג': אז גם כאן - -

<רני נויבואר: לכל חוק יש סעיף כזה.

<רני נויבואר: זה סעיף סטנדרטי בחקיקה.

עיסאווי פריג': אני לא מתמצת את זה לסוגיות שאתם לא משנים את המהות.

<רני נויבואר: אנחנו תמיד לא נשנה את המהות.

<מרב תורג'מן: בסוגיות החשובות והעקרוניות הוספתם את אישור ועדת הכלכלה, אבל בביצוע ובתקנות בסעיף הכללי יש לכם את הסכמת הנגיד.

עיסאווי פריג': יש הוראות חוק זה.

<רני נויבואר: אדוני, תקנות לביצוע זה סעיף כללי שמופיע כמעט בכל חוק.

<רני נויבואר: הוא אומר שהשר לביצוע של החוק יכול להיות מוסמך.

<רני נויבואר: זה לא תקנות בניגוד לחוק.

<רני נויבואר: לפעמים יש לנו גם סמכות בניגוד לחוק, כמו בתקנות שעת חירום.

עיסאווי פריג': למה בהסכמת הנגיד?

<רני נויבואר: כי הם ביקשו.

<רונן ניסים: בגלל המשמעות וההשלכות של החוק, אנחנו רוצים להבטיח שכל תקנה לא תשפיע על מערכת התשלומים.

עיסאווי פריג': אני זורם איתך.

עיסאווי פריג': אני רוצה שבנק ישראל יהיה מעורב.

עיסאווי פריג': אני משאיר את זה בהסכמת הנגיד.

עיסאווי פריג': אני מעלה להצבעה.

עיסאווי פריג': מי בעד סעיף 6?

עיסאווי פריג': בעד – פה אחד

עיסאווי פריג': נמנעים – אין

<ארז ניצן: תחילה 7.

<ארז ניצן: (א) תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה), ובלבד שהנגיד, בהסכמת השר והשר לביטחון פנים, קבע כללים כאמור בסעיף 4.

<ארז ניצן: (ב) כללים ראשונים לפי סעיף 4, ייקבעו בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה; לא נקבעו כללים עד המועד האמור, ידחה השר, בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את יום התחילה בשלושה חודשים נוספים בכל פעם.

איתן כבל: עד מתי?

איתן כבל: את זה אני לא מקבל.

איתן כבל: אני מכיר את זה ממקומות אחרים.

איתן כבל: זה גורם לך ששום דבר לא קם.

<רני נויבואר: הנוסח שמוצע פה זה נוסח שגובש בינינו ובין היועצת.

איתן כבל: היועצת המשפטית של הוועדה אמונה עלי לחלוטין.

איתן כבל: אנחנו חיים את החיים.

איתן כבל: בחיים חייבת להיות סופיות לתהליך.

<רני נויבואר: אנחנו רצינו משהו אחר.

<רני נויבואר: אנחנו דיברנו עם היועצת המשפטית.

<רני נויבואר: ביקשנו לקבוע שתחילתו של החוק לא תהיה מותנית.

<רני נויבואר: ביקשנו שהוועדה תקבע שנביא תקנות לוועדה עד למועד של 6 חודשים או המועד שייקבע.

<רני נויבואר: יש שתי סיבות.

<רני נויבואר: אני חושבת שהצלחנו כן לשכנע את היועצת המשפטית שמבחינתנו החובה של שמירת שיקים היא חובה שחשובה מאוד בחוק, אבל שהקיום של החוק לא תלוי בזה.

<רני נויבואר: החשש שלנו זה שבקונסטלציה, שכמובן שלא תקרה, של תקנות שכוללות גם את התייעצות שר המשפטים, גם את הסכמת השר לביטחון פנים וגם את אישור הוועדה זה ישפיע על ההתארגנות של הבנקים לתוך התהליך הזה.

<רני נויבואר: יש אפשרויות אחרות בבנק ישראל לעשות כל מיני הוראות.

איתן כבל: מה את מציעה?

<רני נויבואר: אני מציעה שנקבע שתחילתו של החוק 6 חודשים מיום פרסומו, ושכללים ראשונים לפי סעיף 4 ייקבעו בתוך שישה חודשים.

איתן כבל: דרך אגב, למה השר לביטחון הפנים בחוק הזה?

<קובי עזרא: אנחנו בפנים בגלל התמונה הפלילית, כדי שנוכל לבצע חקירה פלילית טובה.

איתן כבל: אתה לא יכול לבצע חקירה פלילית אם זה לא בהסכמתך?

<קובי עזרא: כל העניין הוא המקור.

איתן כבל: על כל שיק אתה מעלה בקשה לשר?

<קובי עזרא: לא על כל שיק, אדוני.

<קובי עזרא: אנחנו נקבע כללים.

<טובי בן שלום: היו דיונים בינינו לבין בנק ישראל.

איתן כבל: אני לא נכנס לתוך ענייני הממשלה, זה גם לא מעניין אותי.

<טובי בן שלום: זה נושא שנבחן אצלנו, נידון באריכות לפני הדיון הזה.

<טובי בן שלום: הגיעו להסכמות.

<טובי בן שלום: יש כללים שיבטיחו לנו אכיפה.

איתן כבל: גברתי, אני איתך, קיבלנו.

איתן כבל: אני רוצה לקבל את המסגרת, שאני אדע במה דברים אמורים.

עיסאווי פריג': שלא יהפוך לחוק חירום.

<רני נויבואר: אדוני, אם אנחנו לא מתלים, אין צורך בסיפא ב-(ב).

<רני נויבואר: אם יש התלייה, השר צריך להביא כל פעם צו להארכה.

<מרב תורג'מן: מה שהם מבקשים שיהיה בחוק זה שהתחילה של החוק תהיה תוך 6 חודשים מיום פרסומו של החוק.

<רני נויבואר: בלי התליה.

<מרב תורג'מן: אגב, במקור ביקשו שנתיים.

<מרב תורג'מן: יש כאן עוד עניין מהותי.

עיסאווי פריג': למה השינוי הזה משנתיים ל-6 חודשים?

<מרב תורג'מן: אנחנו נגיע לזה בהוראת השעה.

<מרב תורג'מן: מאפשרים במשך שנה וחצי לאפשר סליקה ממוחשבת ופיזית.

<מרב תורג'מן: יש בנקים שככל הנראה לא יהיו ערוכים לסליקה הממוחשבת, לכן רוצים לאפשר את הסליקה הכפולה.

עיסאווי פריג': אני מקבל את זה.

עיסאווי פריג': התקרה היא שנתיים?

<מרב תורג'מן: אחרי שנתיים כל הבנקים יהיו בסליקה ממוחשבת.

עיסאווי פריג': אין הארכה.

עיסאווי פריג': אם לא, אז החוק מתבטל.

<מרב תורג'מן: יש אפשרות להארכה של חצי שנה, באישור הוועדה.

עיסאווי פריג': חצי שנה באישור הוועדה, ועוד חצי שנה באישור הוועדה?

<מרב תורג'מן: חצי שנה פעם אחת.

איתן כבל: אז זה כבר יצטרך שינוי חוק.

<מרב תורג'מן: הם מבקשים שתחילתו של חוק זה תהיה 6 חודשים מיום פרסומו, ושהכללים הראשונים לפי סעיף 4 ייקבעו בתוך 6 חודשים מיום הפרסום.

<מרב תורג'מן: עד התחילה הכללים בעניין חובת השמירה, שהם היו כאמור בהתייעצות עם שר המשפטים, השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת הכלכלה, ייקבעו גם הם בתוך חצי שנה, דהיינו עד התחילה.

<גיל ברגפוינד: הייתי מציע שאחרי חצי שנה, מאחר שהנושא של הסופיות מוכר לי מחוקים אחרים שהוא נדחה בלי סוף, אם נדרשת דחייה זה יהיה באישור ועדת הכלכלה, לא יהיה פתוח בלי סוף.

<מרב תורג'מן: החצי שנה שאנחנו מדברים עליה זו פעם אחת הארכה.

<מרב תורג'מן: היא באישור הוועדה.

<מרב תורג'מן: עוד לא הגענו לסעיף הזה.

<מרב תורג'מן: האם הבנקים מודעים לכללים, הם ידעו להיערך?

<מרב תורג'מן: האם לא נדרשת היערכות מסוימת?

עיסאווי פריג': אתם ערוכים בחצי שנה לחוק?

<מרב תורג'מן: לעניין השמירה.

<מרב תורג'מן: אני מדברת על הכללים שייקבעו.

איתן כבל: אני לא מתחיל לעבוד אצלם.

איתן כבל: הם ביקשו.

איתן כבל: אני מניח שהממשלה באה בדברים.

איתן כבל: אני לא מנהל פה מו"מ.

איתן כבל: אם אתם רוצים, אנחנו נמתין עם החוק, תלכו ותחזרו אחרי שתנהלו דין ודברים.

איתן כבל: נמצאים פה הבנקים הגדולים.

איתן כבל: אני מניח שהסעיפים האלה תואמו.

איתן כבל: מי בעד סעיף 7 עם התיקונים, ירים את ידו?

<מרב תורג'מן: התחילה היא 6 חודשים מיום הפרסום, וכללים ראשונים לפי סעיף 4 ייקבעו בתוך 6 חודשים מיום הפרסום.

איתן כבל: מה קורה אם לא יקבעו אותם?

איתן כבל: יש להם אורכה.

<מרב תורג'מן: אין אורכה.

<מרב תורג'מן: בעד – פה אחד

<מרב תורג'מן: נמנעים – אין

<ארז ניצן: הוראת שעה 8.

<ארז ניצן: (א) בתקופה שמיום התחילה עד תום היום שלפני היום הקובע כמשמעותו לפי סעיפים 56 ו-57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס' 11), התשע"ב-2012, יקראו את ההגדרה "בנק הדואר" שבסעיף 1 לחוק זה כך: "בנק הדואר" – החברה כהגדרתה בחוק הדואר התשמ"ו-1986, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם באותו חוק מטעם החברה הבת, כמשמעותה בסעיף 88יא לחוק האמור.

<רני נויבואר: זה משהו טכני.

<רני נויבואר: בגלל שחוק בנק הדואר משנה את הגדרת חברת הדואר, אנחנו מתאימים את עצמנו להגדרה.

<רני נויבואר: אין לזה משמעות מעבר.

<ארז ניצן: (ב) על אף האמור בסעיף 7, בתקופה של 18 חודשים מיום התחילה, יקראו את סעיף 2(א) כך: "2(א) על אף הוראות סעיף 44 לפקודת השטרות, הצגה לפירעון של שיק בידי בנק גובה לבנק נמשך יכול שתיעשה גם באמצעות הצגת שיק ממוחש בתקשורת ומחשבים" (ג) נוכח השר כי הבנקים אינם עורכים ליישומו של חוק זה בתום התקופה האמורה בסעיף קטן (ב), רשאי הוא, בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לדחות, בצו, את התקופה האמורה בשישה חודשים.

איתן כבל: מי בעד סעיף 8, ירים את ידו?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: הוועדה אישרה את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

איתן כבל: אני מזכיר, גברתי מנהלת הוועדה, שאנחנו נוציא בסיכום אצלנו על מה כל אחד מהגופים כאן התחייב לתת תשובות.

איתן כבל: בנק ישראל צריך לתת את הבדיקות שלו לגבי החיסכון - לאן הולך, מה הצרכן נהנה מהסיפור הזה, לו"ז של מועד כניסה של החשבון, עד העניין הזה אם הוא יראה רווח כיוון שהעמלה הזאת לא תהיה לו.

איתן כבל: כיוון שהכל בדיגיטציה, זה מקבל פרצוף אחר לגמרי.

איתן כבל: אנחנו רוצים לדעת מה קורה במקרה של תקלה טכנית שטל טוענת שלא תקרה.

<טל הראל: לא אמרתי שלא תקרה, אמרתי שאנחנו נטפל בזה.

איתן כבל: אני רוצה שתגישו לנו בכתב כמה זמן צריך לשמור שיק שנסרק.

איתן כבל: אני רוצה את זה בהסבר, כדי שהציבור ידע במה דברים אמורים.

איתן כבל: אני מודה לכם.

איתן כבל: תודה, הישיבה נעולה.