הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 24, 2015-12-22 14:00

אלי כהן: צהריים טובים.

אלי כהן: אני פותח את ישיבת הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו-2015 ובהצעת חוק שירותים פיננסיים חוץ מוסדיים.

אלי כהן: אתמול התקיים דיון והיתה ישיבה פורה.

אלי כהן: בישיבה הועלו מספר הערות על-ידי הגורמים הנוגעים בדבר וגם על-ידי חברי הכנסת וראשי הרשויות.

אלי כהן: אנחנו פעלנו והיועץ המשפטי של הוועדה, תומר רוזנר יחד עם גלעד על-מנת לבצע התאמות.

אלי כהן: ברשותכם, נעשו מספר תיקונים והתאמות.

אלי כהן: חברת הכנסת פארן שלא נמצאת כאן ביקשה הסתייגות.

אלי כהן: היועץ המשפטי יעדכן את ההתאמות שעשינו.

אלי כהן: קיבלנו גם הסתייגות מחבר הכנסת עבדל חכים חאג' יחיא ומהרשימה הערבית.

אלי כהן: אדוני, גם חלק מהדברים שאתה אמרת, חלקם נכנסו.

אלי כהן: כמובן שנעבור על הסעיפים ונקווה שהן יהיו מקובלות עליך.

אלי כהן: אם הן לא יהיו מקובלות אנחנו כמובן נצביע.

אלי כהן: ברשותכם, זמן הדיבור לחברי הכנסת יהיה 3 דקות, זמן הדיבור ליתר המשתתפים, ככל שיהיה, יהיה עד שתי דקות.

אלי כהן: ההתייחסות היום תהיה ספציפית אך ורק לסעיפי החוק.

אלי כהן: תומר, היועץ המשפטי, בבקשה תציג את השינויים.

<תומר רוזנר: צהריים טובים לאדוני היושב ראש, לחברי הוועדה ולשאר המשתתפים.

<תומר רוזנר: מונחים בפניכם שני מסמכים שהם הרלוונטיים לדיון כאן:

<תומר רוזנר: הצעת החוק בנוסח הכחול כפי שעברה בקריאה הראשונה ולצידה מונחת בפניכם הצעת הייעוץ המשפטי וצוות הוועדה, כמובן בתיאום עם יו"ר הוועדה, שהוכנה לקראת הדיון היום.

<תומר רוזנר: בהצעה הזאת מובא הנוסח הממשלתי עם השינויים המוצעים פה על ידנו.

<תומר רוזנר: הם מופיעים בעקוב אחר שינויים.

<תומר רוזנר: אני כבר אומר, שלמרות שיש פה הרבה צבע אדום והרבה שינויים מסומנים, רוב השינויים הם שינויי הניסוח, מבחינת מיקום הסעיפים, הניסוח הפרטני שלהם והם לא שינויים מהותיים.

<תומר רוזנר: אני אדבר כאן על מספר שינויים שאנחנו מציעים, שהם שינויים מהותיים.

<תומר רוזנר: כמובן שבמהלך הקראת הסעיפים נדבר באופן יותר ספציפי.

אלי כהן: אני רק רוצה להבהיר.

אלי כהן: תמר, נכנסו שינויים בעניין חוק התכנון והבנייה ושמירה על מרחב התכנון.

אלי כהן: זה גם נקודות שהעלית וגם נקודות שהעלו הפורום של ה-15 וראשי הערים.

אלי כהן: זה גם היה חלק מההתייחסויות.

אלי כהן: אני גם שמח להגיד שגם בינת שוורץ ממנהל התכנון יחד עם אביגדור, שתכף יצטרף אלינו, הלכנו לגישה שתמצא את קו המשווה כדי שנעבוד בשיתוף פעולה ולא בדרך אחרת.

<תומר רוזנר: השינוי הראשון הוא לגבי תקופת הוראת השעה.

<תומר רוזנר: על-פי הצעת יושב ראש הוועדה החוק יוגבל לשלוש שנים ולא לחמש שנים, כפי שהציעה הממשלה מלכתחילה.

<תומר רוזנר: בהמשך הסעיף אנחנו מבהירים שבקשות להיתרים ולהקלות שיוגשו במהלך התקופה הזאת ייכנסו למסלול.

אלי כהן: הצעת התיקון שלנו הוא 4 שנים.

<תומר רוזנר: אנחנו נתקן את זה בהתאם.

<תומר רוזנר: בנוסח שלפני

<תומר רוזנר: כם מופיע 3 שנים ונתקן בהתאם.

תמר זנדברג: כלומר, על תכניות שהן למעלה מארבע שנים - - -

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים מתי אפשר להגיש את בקשת ההקלה במשך תקופת הוראת השעה.

<תומר רוזנר: הצעת הממשלה היתה חמש שנים ללא שום התייחסות לשאלה על מה זה חל.

אלי כהן: קיצרנו את תוקף הוראת השעה מחמש שנים לארבע שנים מתוך מטרה שיאיצו לממש את הנושא הזה.

חיים ילין: אתמול דיברנו על 3.

אלי כהן: רצינו שלוש שנים עם אפשרות לשר לתת הארכה.

אלי כהן: רצינו לתת אפשרות לשנה, עוד שנה ועוד שנה.

אלי כהן: אומר היועץ המשפטי של הוועדה, שבמסגרת החוק לא ניתן לתת סמכות להרחבה.

חיים ילין: אז בעצם יש 4 שנים בלי הרחבה.

אלי כהן: כן, אין אפשרות להרחבה אלא אם כן זה יעלה לחקיקה.

<תומר רוזנר: ההבהרה הנוספת בהקשר הזה היא, שבקשות להיתרי בנייה עם ההקלה הזאת שיוגשו במהלך התקופה הזאת ייכנסו למסלול גם אם הטיפול בהם יימשך לאחר תום התקופה של 4 שנים.

<תומר רוזנר: זאת הבהרה שנדרשת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה מתכוון להגשת הבקשה להיתר?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: ביום שהוא הוגש לוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: מכיוון שבחוק עדיין אין הגדרה ברורה מה זה היתר שנקלט או לא נקלט, אנחנו מדברים על הגשת הבקשה להיתר.

<תומר רוזנר: זה התיקון המשמעותי הראשון.

<תומר רוזנר: תיקון משמעותי נוסף.

אורי מקלב: התחילה מיידית?

<תומר רוזנר: כן, התחילה מיידית.

<תומר רוזנר: התיקון הנוסף מבהיר שהמגרשים שלגביהם זה יחול, זה יחול לגבי מגרשים שעיקרם למגורים ולאו דווקא למגרשים שמיועדים אך ורק למגורים.

<תומר רוזנר: לדוגמה, מגרש שיש בו שטח שמיועד למגורים, בניין עם חזית מסחרית, או אם רוצים לעשות בקומת הקרקע של הבניין שטחי ציבור, כפי שהזכיר חבר הכנסת ילין לגבי באר שבע, משתמשים בקומת הקרקע לצרכי ציבור ולאו דווקא למגורים.

אורי מקלב: גם לשטח מסחרי.

אורי מקלב: בתל-אביב בהרבה בניינים הקומה הראשונה היא מסחרית.

חיים ילין: אני דיברתי יותר על מקומות ציבוריים, כשאין קרקע לבנות גני ילדים וקופות חולים ומועדונים וניתן לעשות את זה שם.

חיים ילין: לא דיברתי על מסחר.

<תומר רוזנר: ההבהרה היא שמדובר על מגרש שעיקרו למגורים ולאו דווקא רק למגורים.

<תומר רוזנר: הבהרה נוספת מתייחסת לבקשה של הרבה חברי כנסת בדיון שהיה אתמול, לגבי כך שאנחנו הוספנו הוראה שאומרת שאם ניתן היתר בנייה כזה עם ההקלה הזאת, צריך להתחיל בביצוע העבודות בתוך שנה ואם לא מתחילים בביצוע העבודות בתוך שנה, ההיתר פוקע.

<תומר רוזנר: יש פה תמריץ לבעל ההיתר להתחיל לבצע את העבודה.

<תומר רוזנר: ניתנת אפשרות להאריך את התקופה הזאת בשנה אחת נוספת.

<תומר רוזנר: זה שונה מהמצב לגבי היתרים בדרך-כלל, שבהם ניתן להאריך לתקופה ארוכה.

אורי מקלב: הזמן רב - - -

<תומר רוזנר: הזמן רץ מתאריך הנפקת ההיתר.

אלי כהן: חבר הכנסת עבד אל חכים, זה בין היתר עלה במסגרת ההסתייגויות שהגשת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: על זה אני מוסיף משפט אחד: אם מבטלים אחרי שנה את התוקף של ההיתר, מה עם כל התשלומים ששילם הקבלן?

<תומר רוזנר: זה כמו בכל מקרה של ביטול היתר אחר.

<תומר רוזנר: אם היתר פוקע - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: פוקע זה משהו אחר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה האם הוא מפסיד את אגרות הבנייה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מדובר בסכומים גדולים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא נקטתי עמדה אלא אני מעלה את זה לדיון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לדעתי, שהוא יפסיד אותם.

אלי כהן: הסוגיה ברורה.

אלי כהן: מה שעומד ברוח החוק זה שאנחנו רוצים לתת את אותה הטבה מתוך מטרה שיממשו אותה בימינו.

<תומר רוזנר: הערה חשובה נוספת שהתקבלה כאן.

<תומר רוזנר: כפי שאתם זוכרים, אחד הסעיפים בחוק אומר שאפשר יהיה במסגרת ההקלה הזאת להתגבר גם על הוראות שנקבעו בתכנית שעניינה סטייה ניכרת.

<תומר רוזנר: ההצעה הציעה אפשרות כזאת בחמישה נושאים.

<תומר רוזנר: אנחנו חשבנו שהיא הצעה שמעוררת שאלות משפטיות לא פשוטות, גם ברמה החוקתית וגם ברמה של פגיעה בקניין ואפשרות לקבל פיצויים.

<תומר רוזנר: הסיכום שהושג הוא, שבעצם נצמצם את מספר הנושאים שלגביהם אפשר יהיה להתגבר במסגרת החוק על תכנית, כך שלא יהיה אפשר להתגבר על נושא של קווי בניין.

<תומר רוזנר: עדיין אפשר יהיה להתגבר על נושא של מספר הקומות, גובה, מספר יחידות ותכסית המגרש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז מבטלים את ההקטנה בקווי הפנים?

<תומר רוזנר: אני אסביר: אם תכנית ספציפית לאותו מגרש קבעה שקווי הבניין איקס אבל היא הוסיפה וקבעה שלא ניתן יהיה לסטות מהם כי הדבר ייחשב סטייה ניכרת, במצב כזה וכשהתכנית היא ישנה, במצב כזה לא ניתן יהיה להתגבר על זה במסגרת ההקלה הזאת.

<תומר רוזנר: בתמורה לכך אנחנו לא נתייחס במסגרת ההצעה לסוגיית הפיצויים ונשאיר את המצב הכללי שקיים בדרך כלל, שבו במסגרת בקשות להקלה אין זכות מוקנית לפיצויים לפי סעיף 197 לחוק או דומיהם.

אלי כהן: זה גם קשור להערתה של חברת הכנסת זנדברג וגם לפורום ה-15.

אלי כהן: היום, למעשה, בקווי בניין יש סמכות לוועדה מקומית לחרוג.

אלי כהן: זה, לצורך העניין, לא שינוי.

אלי כהן: לא נתנו כפל החרגות.

אלי כהן: לא החרגה ועוד הורגה, על-מנת כן לשמור על המרחב הציבורי.

אלי כהן: המקום היחיד זה הנושא של העלייה לגובה ואז הנושא של 197 אנחנו לצורך העניין מורידים את ההתנגדות העיקרית.

תמר זנדברג: יש דברים במסגרת סטייה ניכרת שכן חל בהם שינוי מהמצב כיום?

אלי כהן: גובה וצפיפות.

תמר זנדברג: גובה גם לעניין סטייה ניכרת?

<תומר רוזנר: אני אסביר.

<תומר רוזנר: יש שני מצבים שבהם קיימת סטייה ניכרת לגבי גובה.

<תומר רוזנר: מצב אחד הוא מצב שבו חורגים ממה שתכנית קבעה כגובה הבניין שמהווה סטייה ניכרת.

<תומר רוזנר: למשל, יש ערים מסוימות שראשי ערים חושבים שאסור יותר מ-6 קומות בעיר שלהם.

<תומר רוזנר: הם קבעו את זה בתכנית והם קבעו שכל סטייה מגובה של 6 קומות זאת סטייה ניכרת.

<תומר רוזנר: במקרה הזה, החוק יאפשר כאן, אם מוסיפים עד 20% זכויות בנייה, אפשר יהיה לחרוג מההוראה הזאת.

<תומר רוזנר: סוג אחר של הוראה שקובעת מגבלות לגבי גובה וסטייה ניכרת נקבע בתקנות לפי החוק.

<תומר רוזנר: התקנות שהן תקנות כלליות ארציות והן קובעות הגבלות על מספר קומות שניתן להוסיף במצב שלא ייחשב סטייה ניכרת.

<תומר רוזנר: לדוגמה, מותר בבניין של 4 קומות להוסיף עד שתי קומות.

<תומר רוזנר: אי-אפשר יהיה להוסיף, גם במסגרת החוק הזה, יותר משתי קומות, כי אז זה ייחשב סטייה ניכרת לפי התקנות.

<תומר רוזנר: על התקנות לא ניתן להתגבר במסגרת ההקלה הזאת.

<תומר רוזנר: חשוב מאוד להבין את זה.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, האפשרות היחידה להתגבר שנותנת הצעת החוק הזאת, היא להתגבר על הוראות סטייה ניכרת שנקבעו בתכנית.

<תומר רוזנר: אין שינוי מתכנית ישנה.

<תומר רוזנר: אין שינוי מהוראות סטייה ניכרת שנקבעו בתקנות.

תמר זנדברג: אבל גם אותה סטייה ניכרת מתכנית, כפי שציינת, היא במסגרת ההקלה של ה-20%.

<תומר רוזנר: נכון.

<תומר רוזנר: רק במסגרת ההקלה הזאת.

<תומר רוזנר: לא רק שזה במסגרת הקלה של ה-20% אלא ועדה מקומית צריכה להשתכנע שהסטייה הזאת היא נדרשת לצורך תוספת הבנייה הזאת.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, זה חייב להיות קשר חד ערכי.

חיים ילין: במצב שאין את המגבלה של 6 קומות ובגדול אפשר לבנות 30 קומות אבל החליטו שבונים עד 14 קומות כי כך העירייה החליטה בתכנית.

חיים ילין: אותו אחד שקנה בקומה 14 יודע שהולכים לבנות לידו בניין של 10 קומות.

חיים ילין: בסטייה שאתם מדברים הולכים לבנות עוד קומות.

חיים ילין: הוא ישר יתבע.

חיים ילין: הוא יתקע את כל הבניין.

חיים ילין: הוא יגיד: אני קניתי בקומה 14, שילמתי יותר מקומה ראשונה ושנייה בשביל לראות את הנוף ועכשיו אתם תוקעים אותי עם הנוף.

אביגדור יצחקי: מה השוני בין זה לבין אדם שקנה בקומה 14 ולמחרת העירייה אישרה לידו בניין של 20 קומות.

חיים ילין: לפני שהוא קונה הוא שואל מה הולך להיות בסביבה.

אביגדור יצחקי: גם עושים שינויים ואף אחד לא מתחייב.

חיים ילין: במשך 6 חודשים שינו את כל החוקים שהממשלה הקודמת החליטה.

חיים ילין: הכול אפשר לשנות במדינה.

חיים ילין: השאלה, האם כך אתה רוצה לבנות את המדינה?

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת ילין.

אביגדור יצחקי: אני קניתי בית והבטיחו לי שטח ציבורי בטוח מהמרפסת שלי.

אביגדור יצחקי: אחרי זה בנו עליו.

אביגדור יצחקי: מה אפשר לעשות?

<בינת שוורץ-מילנר: בעניין הזה של מספר הקומות, אין שינוי ביחס למצב הקיים היום.

<בינת שוורץ-מילנר: גם היום, אם אתה קנית דירה בקומה 13 ולידך יש תכנית מאושרת ל-10 קומות, העירייה יכולה בהקלה להפוך את ה-10 קומות ל-14 קומות.

<תומר רוזנר: למען אם היא כבר בתכנית.

<תומר רוזנר: יש שינוי.

אביגדור יצחקי: אבל לכל שכונה בתכנית אב יש אופי השכונה.

אביגדור יצחקי: העירייה קובעת בכל שכונה קמה קומות.

חיים ילין: יכול להתחלף ראש הרשות.

אורי מקלב: - - פעם, גם השטחים הנוספים, לאו דווקא השטחים שבאחוזי הבנייה היו נחשבים כסטייה ניכרת.

אורי מקלב: אתם לא מתכוונים לזה?

אורי מקלב: אני מבין שאתה לא רוצה לעשות איזו פגיעה עמוקה שאתה לא יודע בדיוק מה היא, שאפשר יהיה לעשות הקלה בסטייה ניכרת ב'קווי בנייה.

אורי מקלב: את זה אתה רוצה למנוע.

אורי מקלב: אני מבין שבקומות אתה מאפשר, מספר הדירות ודאי שאתה מאפשר, על אחוזי הבנייה וודאי שאתה מאפשר.

אביגדור יצחקי: מספר הדירות זה לא בחוק הזה.

אורי מקלב: אבל ממילא זה קורה כי כשאתה מגדיל קומות אתה מגדיל את מספר הדירות.

אורי מקלב: יש סטיות ניכרות שמדברות גם על מספר הדירות בבניין הזה או בשטח הזה.

<בינת שוורץ-מילנר: מספר הדירות זה יתגבר.

אורי מקלב: זה ודאי מתגבר על זה, את זה הבנתי.

אורי מקלב: אבל יש גם לפעמים על שטחים.

<בינת שוורץ-מילנר: שטחים ככלל זאת סטייה ניכרת.

<בינת שוורץ-מילנר: לכן אנחנו מתקנים את התיקון, כדי לאפשר תוספת של 20% - - -

אורי מקלב: לא שטחים של אחוזי בניין אלא שטחים שהם שטחים שהם לא נחשבים.

אורי מקלב: יש תב"עות שמדברים על השטחים העיקריים וחוץ מזה מדברים על השטחים הנוספים.

אורי מקלב: הם כותבים שכל תוספת על השטחים האלה היא סטייה ניכרת.

אלי כהן: חבר הכנסת מקלב אתה צודק.

אלי כהן: תמר, תתייחס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל היתר רגיל יש לו 3 שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם כל ההיתר פג התוקף שלו או שרק ההקלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא יתחיל את הכול מחדש?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שצריך מחשבה חוזרת על זה.

אלי כהן: תומר, תתייחס להערות של חבר הכנסת מקלב.

<תומר רוזנר: לגבי ההערות של חבר הכנסת מקלב וחבר הכנסת ילין.

<תומר רוזנר: חבר הכנסת מקלב, האפשרות כאן לקבל סטייה ניכרת, השינוי שנעשה כאן הוא לגבי מצב מאוד מיוחד שבו בתכנית יש הוראות שקובעות סטייה ניכרת.

<תומר רוזנר: אם בתכנית יש הוראות סטייה ניכרת בנושאים שהם לא ארבעת הנושאים שאנחנו מדברים עליהם, קרי, מספר הקומות, מספר יחידות הדיור, גובה ותכסית – אם, למשל, בתכנית כתבו שכל הבניינים צריכים להיות צבועים באדום כהה בוהק וקבעו שסטייה מהוראה זאת היא סטייה ניכרת, לא ניתן יהיה להתגבר על זה במסגרת ההקלה הזאת.

אורי מקלב: למה אתה לא רוצה להשאיר את זה רק לקווי בניין?

אורי מקלב: למה אתה הולך כל-כך רחוק?

אורי מקלב: אתה ראית שגם בקווי בניין – עכשיו אתה מוריד חלק מההיתכנות של החוק הזה.

אורי מקלב: קשה למדוד את זה אבל אם אי-אפשר לעשות סטייה ניכרת מקווי בניין, יש עניין של היתכנות וזה פוגע.

אורי מקלב: אבל למה אתה רוצה ללכת עד כדי כך גם על הרחבה של כל מה שלא בתוך?

אורי מקלב: אנחנו היום לא יודעים את כל הסטיות הניכרות.

אורי מקלב: יש כל-כך הרבה תכניות ותב"עות וכל-כך הרבה פעמים השתמשו בסטייה ניכרת.

אורי מקלב: אנחנו יכולים להקשות בעניין הזה.

<תומר רוזנר: אני חושב שההוראה הזאת היא הוראה מאוד בעייתית באופן כללי ולכן צריך לצמצם אותה למינימום ההכרחי הנדרש.

אלי כהן: תמר, זאת התייחסות חשובה בהתאם להערות שלך.

<תומר רוזנר: ההבנה היא שלצורך תוספת אחוזי הבנייה, יש מקרים שבהם יצטרכו לעשות את הפשרה הזאת ולסטות גם מתכניות שקבעו סטייה ניכרת.

אורי מקלב: יש דברים שהם לא בתוך אחוזי הבנייה.

אורי מקלב: למה אתה לא רוצה לאפשר שתהיה גם מרפסת שירות או כל מיני תוספות שהן לא בתוך אחוזי בנייה?

אורי מקלב: לפעמים בתכסית של הבניין יש כבר משהו והחלק הזה לא היה נחשב בתוך אחוזי הבנייה.

אורי מקלב: בתכנית כתבו שפה תהיה סטייה ניכרת גם בזה.

אורי מקלב: יישאר מצב שלא תוכל להשלים את כל הקונטור.

<תומר רוזנר: אני מניח שיש פה שתי תשובות שאני יכול לתת לך אבל אני חושב שהממשלה צריכה להשיב על זה יותר מאשר אני.

אורי מקלב: אם אתה תוריד את ההתנגדות שלך נראה לי שהממשלה תתמוך בזה.

<תומר רוזנר: הנקודה היא פשוטה.

<תומר רוזנר: יש מגוון רחב מאוד של נושאים שבהם ועדות מקומיות או ועדות מחוזיות קובעות שהם סטייה ניכרת.

<תומר רוזנר: זה מגוון רחב מאוד של נושאים.

<תומר רוזנר: בשנים האחרונות העניין הזה הולך ומתגבר.

<תומר רוזנר: אנחנו לא יכולים לחזות את כל האפשרויות ואת כל הדברים.

<תומר רוזנר: הממשלה על חמישה נושאים, אנחנו חשבנו על ארבעה נושאים, שבהם יש סבירות מאוד גבוהה לצורך בסטייה מהוראה כזאת, שזאת סטייה מאוד חריגה מההיררכיה התכנונית שאנחנו מדברים עליה.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על סטייה על סטייה על סטייה, כאשר יש פה - - -

אורי מקלב: בתוך הקונטור של הבניין - - -

<תומר רוזנר: זה מה שאנחנו אומרים.

אורי מקלב: דיברת על תכסית.

<תומר רוזנר: תכסית זה בתוך התכנית.

אלי כהן: במסגרת הוועדה אנחנו משתדלים לשמור על האיזון בין החריגות המותרות.

<תומר רוזנר: אני מעריך שיהיו מקרים שבהם לא תיתכן התוספת וההקלה הזאת בגלל מגבלות שנקבעו בתכנית שהן לא המגבלות האלה.

<תומר רוזנר: יתכנו מקרים כאלה.

<תומר רוזנר: אני, לפחות, לא מתיימר להכיר ולו מקצת התכניות שיש בארץ.

<תומר רוזנר: יכול להיות שוועדה מקומית או ועדה מחוזית כזאת או אחרת הכניסה כאלה מגבלות בתכנית שלא יאפשרו את זה והם לא קשורים לנושאים שאנחנו מדברים עליהם.

<תומר רוזנר: יתכנו מקרים כאלה.

<תומר רוזנר: אנחנו לוקחים את זה בחשבון.

<תומר רוזנר: כמו שיושב ראש הוועדה אמר, יש פה איזון שצריך לעשות אותו.

<תומר רוזנר: הוועדה יכולה להחליט איך היא רוצה לעשות את האיזון הזה.

<תומר רוזנר: ההצעה שהממשלה הציעה, בכפוף לשינויים שאנחנו דיברנו עליהם עושה את האיזונים האלה.

אלי כהן: תומר, יש עוד הערות?

<תומר רוזנר: אין עוד הערות כלליות.

אלי כהן: תודה רבה לתומר היועץ המשפטי.

יחייא סטולמן: סליחה, אני יועצת משפטית מנהל תכנון.

יחייא סטולמן: ביחס לשאלה שהועלתה, מה קורה אם תכנית קבעה שתוספת שטח היא מהווה סטייה ניכרת?

יחייא סטולמן: אני רוצה להבהיר, שככל שתכנית אמרה את זה, היום כשיש איסור כזה בחוק, אנחנו נפרש תכנית כזאת ככזאת שלא באה למנוע שלא לפעול מכוח תיקון החוק שעכשיו אנחנו מביאים פה.

תמר זנדברג: אני לא הבנתי.

יחייא סטולמן: לפעמים תכניות אמרו את זה.

אלי כהן: תחזרי על הערתך.

יחייא סטולמן: חבר הכנסת מקלב שאל מה קורה כשיש תכניות שחוזרות על האיסור שקיים כבר היום בחוק?

יחייא סטולמן: החוק אומר שתוספת של שטח זאת סטייה ניכרת.

יחייא סטולמן: אבל יש תכניות שאמרו שתוספת שטח תהווה סטייה ניכרת.

יחייא סטולמן: זה לא אחד מהדברים שאנחנו ציינו שאפשר יהיה לגבור עלינו בגלל שזה היה ברור לנו.

יחייא סטולמן: לכן אני רק רוצה להבהיר לפרוטוקול.

תמר זנדברג: אז לפי החוק החדש, עד 20% זה כן יהווה סטייה.

יחייא סטולמן: לא.

יחייא סטולמן: אפשרית הקלה.

אלי כהן: ברשות

אלי כהן: כם נתחיל בהקראה ולאחר מכן נעבור להתייחסויות.

אורי מקלב: הם אומרים שזה כן יהיה אפשרי.

אורי מקלב: הם הבינו שאם אנחנו עושים הקלה, אנחנו עושים הקלה על כל השטחים.

תמר זנדברג: תומר, למה בעצם הצעת שאי אפשר בסטייה ניכרת לסטות בנושא קווי המגרש וכן לגובה?

<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שהסטיות לגובה פחות חמורות מבחינת הפגיעה בזולת.

<תומר רוזנר: בואי נחלק לשניים.

<תומר רוזנר: כאשר מדובר במספר יחידות הדיור, זה לב התיקון המוצע כאן ובלי לאפשר סטייה במספר יחידות הדיור אנחנו כמעט מאיינים את התיקון כולו.

<תומר רוזנר: לגבי מספר קומות וגובה, ההנחה היא שהפגיעה בסביבה בשל עלייה לגובה ותוספת קומות היא פחותה מאשר התקרבות במישור האופקי.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, רק להבהיר.

אלי כהן: מה שהשינוי עשה מאתמול להיום על-מנת לאזן זה שצומצמו מספר ההקלות הניתנות, בעוד שאתמול יכולה היתה להיות הקלה גם במסגרת קווי בניין.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אלי, אני חושב לשקול מחדש את ההקטנה בקו הבניין האחורי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי הצעה שאומרת: שנישאר עם מה שהצגתם, בתנאי שזה לא יקטן מ-4 מ', מ-3 מ'.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז לבניין מאחור יש מרווח של 6 מ'.

אלי כהן: חבר הכנסת חאג' יחיא, קשה לנו במסגרת הוועדה לקבוע את קווי הבניין האחוריים באופן גורף לכל הארץ.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר:

עבד אל חכים חאג' יחיא: כך שלא יקטן.

אורי מקלב: אם לא כתוב סטייה ניכרת אז אפשר.

אביגדור יצחקי: אנחנו מציעים שבמקום שלא ניתנו הקלות קודם לכן בכל דבר, תוכל להינתן הקלה על-פי מה שאנחנו אומרים.

אביגדור יצחקי: אנחנו אומרים לא לתת כפל הקלות או כפל מבצעים.

אביגדור יצחקי: זאת אומרת, אם בתכנית המקורית קו הבניין היה 3 מטר ונתנו לו חצי מטר הקלה, אנחנו לא רוצים שעל חצי המטר הזה הוא ייקח הקלה נוספת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: להיפך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר אם יש לי 5 מטר, אני אומר: יש לך 30%, בתנאי שהקו בניין אחרי ההקלה, לא יקטן מ-3 מטר.

חיים ילין: אני אתרגם לך את מה שהוא אומר במילים שאני חוויתי אותם במחוזי.

חיים ילין: כאשר מגיע האח של ראש העיר ורוצה לבנות בניין.

אלי כהן: חברים, על רקע הערתו של חבר הכנסת ילין, ראשי הערים יהיו בנים יחידים.

חיים ילין: הם בונים את הבניין ורוצים הקלה וכל מה שאתה רוצה.

חיים ילין: אז אתה בונה את הבניין מטר מהחלון של הבניין הקודם כי זה לא מעניין אותם.

חיים ילין: מה שמעניין אותם זה לגזור את הקופון.

אביגדור יצחקי: אז מה אתה רוצה?

אביגדור יצחקי: שעל זה אני אתן עוד הקלה.

חיים ילין: הוא התכוון שכשאתה נותן את ההקלה באחורי, שתשמור על המרחק של הבניין שנמצא ליד.

אלי כהן: חברים, הסוגיה ברורה.

אלי כהן: נעבור להקראה.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש.

אורי מקלב: הדוגמה היא לא דוגמה מדויקת.

אורי מקלב: אם מישהו קיבל הקלה לחצי מטר, הבניין כן נכנס לקונטור של הבניין והוא יכול להשלים אותו כמו שהוא.

אורי מקלב: אם ההקלה היתה בקווי בניין ועכשיו הבניין החדש יהיה עוד שתי קומות, אז צריכה להיות נסיגה?

<תומר רוזנר: אבל הוא ירצה עוד חצי מטר, זה בדיוק העניין.

אורי מקלב: עוד חצי מטר לא.

<תומר רוזנר: זה מה שאנחנו אומרים.

<תומר רוזנר: אנחנו נעבור לקריאה.

<תומר רוזנר: יהיו טיפה שינויים בנוסח ממה שהופץ אתמול בעקבות סיכומים שהיו עוד הבוקר.

<גלעד קרן: "חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו-2015.

<גלעד קרן: חוק התכנון והבנייה – הוראת שעה.

<גלעד קרן: 1.

<גלעד קרן: בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום 31.12.2019, יקראו את חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 כך:"

תמר זנדברג: אני מבקשת הסתייגות שזה יהיה ב-2018.

<תומר רוזנר: הסתייגויות אחר-כך.

<תומר רוזנר: כדי שזה יהיה תואם להקלה אחרת שנתנו לפני כחודש למגזר המיעוטים, שזה יהיה 1.1.2020, שזה עוד יום אחד.

<גלעד קרן: (1) בסעיף 62א(א)(16) פסקת משנה (ב), אחרי בסעיף 151 (ב2), יבוא "או (ב3)".

<גלעד קרן: (2) בסעיף 151, אחרי סעיף קטן (ב2) יקראו: "(ב3) (1) על אף האמור בסעיף קטן (ב), תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה בתחום מגרש המיועד בעיקרו למגורים (בסעיף זה – תוספת שטח לבנייה) בתכנית שאישרה הוועדה המחוזית לפני יום תחילתו של חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו-2015 (בסעיף זה – יום התחילה), לא תיחשב כסטייה ניכרת, ובלבד שמתקיימים כל אלה: א.

<גלעד קרן: המגרש מיועד למגורים בבנייה רוויה כהגדרתה בסעיף 62א(א)(1).

<גלעד קרן: "

<תומר רוזנר: אנחנו נאמר במפורש שמדובר פה שבמקום 7 יהיה כתוב 4.

<בינת שוורץ-מילנר: שים לב תומר, ההפניה היא 4 במגרש ולפעמים זה יותר צפוף מאשר 4 לדונם.

<בינת שוורץ-מילנר: אני חושבת שכדאי להשאיר את ההפניה.

<תומר רוזנר: אנחנו חוזרים לנוסח המקורי שזה אומר: "4 יחידות בשתי קומות במגרש".

<בינת שוורץ-מילנר: בסעיף אחר זאת ההגדרה לבנייה רוויה.

<בינת שוורץ-מילנר: הסיבה היא, שיש הרבה ישובים סמי עירוניים בישראל, הרבה במגזר הערבי או יישובים קהילתיים - - -

אלי כהן: לא רוצים לקפח את המגזר הערבי או החרדי, ששם כמות יחידות הבנייה היא נמוכה יותר.

<בינת שוורץ-מילנר: יישובים כמו פרדסיה או כפר יונה, שהם על סף העירוניות, בואו ניתן להם גם להגביה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה את מציעה?

<בינת שוורץ-מילנר: בניין לפחות בן שתי קומות ולפחות 4 יחידות דיור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה במקום ה-7?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: ה-7 זאת ההצעה שהצענו אתמול אבל שוכנענו שאין מקום להגדיל.

<תומר רוזנר: אגב, זה בעקבות ההערה של אדוני.

<תומר רוזנר: זה למגרש.

תמר זנדברג: אני מבינה לגבי המגזר הערבי.

תמר זנדברג: לגבי המגזר היהודי העירוני.

תמר זנדברג: אחת הבעיות, ובין היתר להבנתי התיקון הזה בא לפתור - - -

אלי כהן: אני מבקש שגלעד יסיים את ההקראה.

אלי כהן: אנא מכם תרשמו את ההערות.

<גלעד קרן: "(ב) המגרש נמצא בתחום רשות עירונית.

<גלעד קרן: (ג) תוספת השטח לבנייה אינה עולה על 20% מהשטח הכולל המותר לבנייה למגורים במגרש לפי התכנית ואולם אם אושרה תכנית להגדלת השטח הכולל המותר לבנייה בהתאם להוראות סעיף 62א(א)(16)(א) או שמתבקשת בהקלה כאמור בסעיף 147, תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה על פי הקבוע בתכנית שהופקדה לפני המועד האמור בסעיף 151(ב), יופחת משטח התוספת שניתן לאשר בהקלה בהתאם להוראות סעיף קטן זה, שטח ההגדלה או התוספת שמאפשרות התכנית או ההקלה כאמור, לפי העניין.

<גלעד קרן: (ד) תוספת השטח לבנייה תשמש רק להוספת יחידת דיור, אחת או יותר לבניין, מעבר למותר לפי תכנית; לעניין פסקה זו, "יחידת דיור" כהגדרתה בסעיף קטן (ה), לרבות שטחי שירות המוצמדים אליה או הנדרשים בשל הוספתה.

<גלעד קרן: (ה) לעניין תוספת שטח לבנייה שתשמש להוספת שתי יחידות דיור או יותר לבניין – מחצית לפחות מיחידות הדיור שיתווספו כאמור לבניין, מעבר למותר לפי תכנית, יהיו יחידות דיור ששטחה של כל אחת מהן אינו עולה על 75 מ"ר.

<גלעד קרן: (ו) שטחה של כל יחידת דיור שתיווסף לבניין, מעבר למותר לפי תכנית, לא יעלה על 150 מ"ר.

<גלעד קרן: (ז) בעת הגשת הבקשה להקלה טרם התחילה הקמת הבניין שלגביו מתבקשת תוספת השטח לבנייה, לעניין זה לא יראו כתחילת הקמתו של בניין הריסתו של בניין קיים, עבודות חפירה ועבודות פיתוח כיוצא באלה הנעשות כהנה להקמת הבניין.

<גלעד קרן: "

<תומר רוזנר: גם כאן זאת הבהרה מהנוסח הממשלתי.

<תומר רוזנר: ניסינו להיות כמה שיותר מדויקים ולהסביר שבעצם חפירה או עבודות פיתוח מקדמיות לא ייחשבו כתחילת בנייה.

<גלעד קרן: "(ח) לא נכנסה לתוקף תכנית הכוללת הגדלת השטח הכולל המותר לבנייה במגרש, לאחר יום התחילה.

<גלעד קרן: "

חיים ילין: עד איזו רמה זה לא ייחשב?

חיים ילין: כל עבודות התשתית?

<תומר רוזנר: עבודות פיתוח, חפירה והריסה.

חיים ילין: מרגע שמשאית הבטון הראשונה נכנסת זאת כבר בנייה?

אביגדור יצחקי: חפירת יסודות.

<גלעד קרן: "(ח) לא נכנסה לתוקף תכנית ה כוללת הגדלת השטח הכולל המותר לבנייה במגרש, לאחר יום התחילה".

<גלעד קרן: אנחנו מציעים למחוק את מה שכתוב פה לגבי תכנית - - - (ט) הוכח להנחת דעתה של הוועדה המקומית לפי חוות דעת מהנדס הוועדה שהוצגה לפניה, מוסדות הציבור, השטחים הפתוחים, התשתיות ושטחי החנייה".

<גלעד קרן: אנחנו מציעים שיהיה כתוב פה: "נותנים מענה לצרכים הנובעים מהגדלת מספר יחידות הדיור.

<תומר רוזנר: השינוי כאן מההצעה הממשלתית הוא שהממשלה ביקשה שהבדיקה תוגבל לסביבת הבניין.

<תומר רוזנר: בעקבות ההערות של השלטון המקומי והערות אחרות חשבנו שצריך לבטל את ההגבלה הזאת ולעשות את הבדיקה לפי העניין.

<תומר רוזנר: אנחנו לא אומרים איפה צריך לבדוק.

<תומר רוזנר: חזקה על מהנדס הרשות המקומית או הוועדה המקומית שיידע איך לעשות את הבדיקה ואיזה שטחי ציבור הוא צריך לאותו בניין.

<תומר רוזנר: אם צריך בדיקה פרוגרמתית או צריך בדיקה נקודתית, יעשה המהנדס את הבדיקה כפי שהוא מבין.

<עוזי סלמן: אנחנו ביקשנו לקבוע את הבדיקה הפרוגרמתית בחוק.

<תומר רוזנר: אנחנו משאירים את זה לשיקול דעת מהנדס הוועדה.

<גלעד קרן: "3.

<גלעד קרן: הוראות סעיף קטן זה לא יחולו אם היתר לפי הוראות תכנית המתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה (תמ"א 38), או לפי תכנית מפורטת שהוכנה על-פי הוראות תכנית המתאר הארצית האמורה.

<גלעד קרן: "

<תומר רוזנר: גם כאן יש הבהרה.

<תומר רוזנר: זה לא רק לפי תמ"א 38 עצמה אלא גם על תכניות שהוכנו לפי סעיף 23 לתמ"א.

<תומר רוזנר: בערים מסוימות הוכנו תכניות כאלה.

<תומר רוזנר: אם מתבקש היתר לפי התכניות האלה, לא יהיה אפשר לבקש גם את התוספת הזאת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואם השטח מאפשר ויש לך אפשרות בשטח?

אלי כהן: תרשמו את ההערות.

תמר זנדברג: מה קורה במקומות שיש תמ"א?

<תומר רוזנר: אין כפל.

<תומר רוזנר: אם התכנית היא תכנית מכוח תמ"א 38, כלומר, לפי סעיף 23 לתמ"א אפשר לעשות תכניות עירוניות או שכונתיות שקובעות הוראות שונות.

<תומר רוזנר: למשל, אם בהרצליה קבעו תכנית שבמקום 2.65 קומות, אפשר יהיה להוסיף 4 קומות כדי שזה יהפוך לכלכלי.

<תומר רוזנר: בתל-אביב אמרו ההיפך, לא 2.5 אלא 1.5.

<תומר רוזנר: זאת תכנית מכוח תמ"א 38 וזה מה שיהיה בעיר שלנו.

<תומר רוזנר: אם מבקש ההיתר מתבסס על התוספת שנותנת תכנית כזאת, הוא לא יוכל לבקש גם את ה-20%.

<תומר רוזנר: זה או זה או זה.

תמר זנדברג: זאת אומרת, שאם איפה שהוא באישור יש תמ"א 38 זה מאיין את החוק הזה.

<תומר רוזנר: נכון.

תמר זנדברג: גם אם יש תב"ע שמתוקפה יש תוספת נוספת מעבר לתמ"א?

חיים ילין: בגבעתיים ורמת-גן לקחו את 38 לפינוי בינוי.

חיים ילין: ואז כן נכנס או לא נכנס?

אלי כהן: הערה חשובה של חברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: אין כפל.

תמר זנדברג: יש מקומות היום שיש כפל.

אלי כהן: יש הרבה מקומות אבל הוא אמר שלא.

אלי כהן: חברים, ניתן לתומר לסיים.

אלי כהן: גלעד, תמשיך בבקשה.

<גלעד קרן: "4.

<גלעד קרן: ועדה מקומית רשאית לתת הקלה בנוגע למגבלה שנקבעה בהוראות תכנית לגבי מספר יחידות הדיור בבניין, מספר הקומות בו, גובהו או תכסית הבניין".

<גלעד קרן: אנחנו מציעים למחוק את המילים "או קווי הבניין".

<גלעד קרן: "אף עם נקבעה בתכנית כי סטייה מהוראות התכנית כאמור לסטייה ניכרת, ובלבד שמתקיימים תנאים אלה: 1.

<גלעד קרן: הסטייה כאמור נדרשת לדעת הוועדה המקומית לצורך התוספת.

<גלעד קרן: 2.

<גלעד קרן: התכנית כאמור נכנסה לתוקף לפני יום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011)".

<גלעד קרן: את סעיף קטן ב' אנחנו מוחקים.

<גלעד קרן: ג.

<גלעד קרן: נקבעה בהוראות תכנית החלה על המגרש, שמתקיים לגביה האמור בפסקת משנה (א)(2) מגבלה לגבי גובה הבניין, ונקבע בתכנית כי סטייה מאותה מגבלה תיחשב לסטייה ניכרת, לא תיתן הוועדה המקומית הקלה מאותה מגבלה לפי הוראות פסקה (א), אם המגרש שלגביו התבקשה ההקלה כלול בשטח ששר הביטחון או נציגו הודיע למוסדות התכנון הנוגעים בדבר כי הוא שטח שיש לגביו אינטרס ביטחוני, בהתאם להראות סעיף 62א(ו)(4), אלא אם כן מתקיים אחד מאלה: 1.

<גלעד קרן: ההקלה תואמת את ההוראות שקבע שר הביטחון לעניין שטח זה.

<גלעד קרן: 2.

<גלעד קרן: נציג שר הביטחון בוועדה המחוזית שהמגשר מצוי בתחומה, או הוועדה למתקנים ביטחוניים, אישרו את מתן ההקלה,".

<גלעד קרן: 5.

<גלעד קרן: בסעיף קטן זה – "יחידת דיור" – כהגדרתה בסעיף 158ו2.

<גלעד קרן: "שטח יחידת דיור" – לרבות שטחו של מרחב מוגן.

<גלעד קרן: "

תמר זנדברג: סעיף קטן ב' שלא הקראתם ומופיע בנוסח, נמחק?

<תומר רוזנר: כן.

<יוסי אוחנה: נכנס התיקון לגבי השיפוי?

<תומר רוזנר: אין פיצויים.

אלי כהן: הסברנו את זה בהתחלה אבל נחזור על זה תכף שוב.

אלי כהן: בעקבות צמצום ההקלות לא הכנסנו את הסעיף הזה מפני שהלכנו לגישה מאזנת לראייתנו.

<גלעד קרן: בסעיף 6 יש גם שינוי בנוסח ואני אקריא נוסח מעודכן יותר.

<גלעד קרן: "6.

<גלעד קרן: על אף הוראות שנקבעו לפי סעיף 265, ניתן היתר הכולל תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה לפי הוראות סעיף קטן זה ולא החלה בניית הבניין בתוך שנה ממועד מתן ההיתר, יפקע ההיתר אולם הוועדה המקומית רשאית, לבקשת בעל ההיתר או בעל זכות בנכס להאריך את המועד האמור בתקופה שלא תעלה על שנה אחת.

<גלעד קרן: "

<תומר רוזנר: שנה עם אופציה.

תמר זנדברג: זה לא פוקע תוך שנה.

אלי כהן: זה קיצור ביחס לתקופה הקיימת כיום.

אלי כהן: היום זה ארבע שנים.

תמר זנדברג: זאת שנה עם אופציה כמעט אוטומטית לעוד שנה.

חיים ילין: אתה נותן פה מתנה לקבלן.

אלי כהן: חיים, היום הוא יכול שנה פלוס 4.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, קיצרנו את התקופה בחצי, מארבע שנים לשנתיים.

אלי כהן: משנה פלוס שלוש לשנה פלוס שנה.

חיים ילין: אז תרשום ישר שנתיים.

אלי כהן: לא, שיהיה לו קשה.

<תומר רוזנר: אתה רוצה שיהיה כתוב "מטעמים מיוחדים"?

אלי כהן: גם ככה קיצרנו.

תמר זנדברג: אתם כל הזמן רוצים מהר מהר ואז אתם רוצים כמה שיותר זמן.

תמר זנדברג: כל החוקים האלה מטרתם לקצר.

תמר זנדברג: אז אנחנו נותנים לכם כלים לקצר ואז לא.

תמר זנדברג: אנחנו רוצים רק מה שחרום, רק מה שמהר.

אביגדור יצחקי: אנחנו סומכים על הרשויות המקומיות.

אביגדור יצחקי: הם יודעים מה טוב למדינה.

<גלעד קרן: "7.

<גלעד קרן: הוראת סעיף קטן זה יחולו לגבי בקשה להקלה שהוגשה לוועדה המקומית לפני יום 31.12.2019".

<תומר רוזנר: לא, 1.1.2020.

אלי כהן: ברשותכם, נעבור עכשיו להתייחסויות של חברי הכנסת.

אלי כהן: כיוון שחברי הכנסת יוכלו גם להעיר הערות וגם להגיש הסתייגויות, יהיה לכל אחד מהם 6 דקות.

אלי כהן: ההתייחסויות והתגובות יהיו של היועץ המשפטי ושל ראש מטה הדיור.

אלי כהן: כל חברי הכנסת יוכלו לדבר.

אלי כהן: לאחר מכן ארבעה גופים יוכלו לתת את התייחסותם: התאחדות בוני הארץ, עד שלוש דקות.

אלי כהן: החברה להגנת הטבע, פורום ה-15 ואמיליו פלוס.

<אמיליו פלוס: אין צורך.

אלי כהן: חבר הכנסת חאג' יחיא, בבקשה אדוני.

אלי כהן: אני רוצה להודות לאביגדור, לבינת ולמירי על הגישה שבאה לאזן.

אלי כהן: אני לא מסתכל כאן על קואליציה ואופוזיציה.

אלי כהן: הצלחנו במסגרת החוק לקבל את התוספת של 4 יחידות דיור שחשובה למגזרים השונים, לצמצם את ההקלות וקיצור התקופה.

אלי כהן: בבקשה אדוני, חבר הכנסת חאג' יחיא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על ההפקדה של התכנית בסעיף 2(ב)(3)(ג) שמדבר על ההפקדה של התכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רשום פה: "תוספת לשטח הכולל המותר לבנייה על-פי הקבוע בתכנית שהופקדה לפני המועד האמור ב-151ב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שהתכנית תופקד וכל משך ה-3 או 5 שנים התכנית לא תאושר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לנו את הניסיון שלנו.

<תומר רוזנר: אתה לא בכיוון שאנחנו מדברים עליו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית הופקדה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה לדעת מתי היא מאושרת?

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לנו ניסיון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תכנית המתאר של טייבה הופקדה ב-2006 ואושרה ב-2015.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז כל התקופה הזאת שהתכנית הופקדה, זה יכול להיות שאנחנו סתם מדברים עליו, ללכת לתכניות שאושרו וזהו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: או שאנחנו קובעים שתכנית שתופקד, ייקח לה מיום ההפקדה שנה עד שהיא תאושר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרת הסעיף הזה מיותר, אם אני מדבר רק על ההפקדה.

אביגדור יצחקי: איך זה קשור לחוק הזה?

<תומר רוזנר: אני אשתמש בדבריו של מר יצחקי, יו"ר מטה הדיור.

<תומר רוזנר: המטרה של הממשלה כאן זה למנוע כפל מבצעים.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, ההפנייה כאן היא הפנייה לסעיף 151ב, שבו כתוב שתכניות שהופקדו לפני 1989, תכניות ישנות כאלה, אפשר להוסיף 6% בנייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז בעצם, מהיום והלאה, כל תכנית שאינה מאושרת, לא חל עליה החוק הזה.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: זאת הוראה ספציפית מאוד למצבים שבהם בתכניות ישנות מאוד לא נתנו שטחי שירות ולכן אמרו: בתכניות ישנות שהופקדו לפני 1989, היום אפשר להוסיף 6%.

<תומר רוזנר: זה לפי החוק היום.

<בינת שוורץ-מילנר: משטח המגרש.

<בינת שוורץ-מילנר: זה כלום, זה מטרים בודדים.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו אומרים שאם קיבלתם את ההקלה הזאת של 20% אז תקבלו פחות 6% משטח המגרש.

<בינת שוורץ-מילנר: זה טכני.

<תומר רוזנר: הנושא של התכנית שהופקדה, זה פשוט שימוש באותו מינוח שמשתמשים בו בסעיף קטן ב' של החוק הקיים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההערה הבאה היא בקשר לתמ"א.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איפה שיש תמ"א 38 החוק לא חל.

<אריאל וכסלר: היזם צריך לחשוב איזה מסלול הוא לוקח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שפה אנחנו יכולים להכניס בסעיף שינוצל השטח הגדול משני המקרים.

אלי כהן: חבר הכנסת חאג' יחיא, צריך להבין שיש כאן גם את הסוגיה של היטלי השבחה.

אלי כהן: בעוד שבמסלול של תמ"א יש לך פטור מהיטל השבחה.

אלי כהן: כאן יש לך חיוב בהיטל השבחה ולכן יש עוד שיקולים וזה לא רק הגודל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן לו את הזכות לבחור.

אלי כהן: זה קיים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הערה שלישית, שהיתה גם בהסתייגויות ששלחתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו נלך להקלות בדרך הרגילה של לפרסם הקלות, התנגדויות, אז אנחנו נעבור את כל השנים האלה ואי-אפשר לקבל היתרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מכירים את המצב הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש תכנית מפורטת ומאושרת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית המאושרת קובעת את התנאים שלה ויש לה את התקנות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום אני בא עם החוק הזה לעשות את הסטייה של 20% בנייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קראנו לזה סטייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לפי החוק בדרך-כלל אנחנו צריכים לפרסם את הסטייה כדי שאנשים יבואו ויתנגדו ושתהיה להם זכותה התנגדות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו משאירים את זה, לפי מה שאנחנו מכירים את הוועדות ולפי הדיונים ולפי כל התהליך הזה, לדעתי צריך לפטור את העניין של הפרסום ושל ההתנגדויות על ההקלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני יודע שזה קשה - - -

חיים ילין: רגע, המפלגה שלך העבירה לי מנדט של דיקטטורה?

חיים ילין: לא לפרסם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל החוק הזה, אם אנחנו נלך לפרסום של ההקלות ושל ההתנגדויות ואנשים יתנגדו וייקח להם את הזמן הזה, החוק הזה התוקף שלו פג ואנחנו - - -

אלי כהן: זה ברור.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת חאג' יחיא.

אביגדור יצחקי: זה באמת חוק ספציפי.

אביגדור יצחקי: אתה רוצה דרך החוק הספציפי?

אביגדור יצחקי: אנחנו בחוק על הקלות צריכים לשמוע התנגדויות, אין מה לעשות.

אביגדור יצחקי: אם אתה רוצה לשנות את חוק התכנון והבנייה, שבהקלות לא יצטרכו לשמוע התנגדויות, אז יכול להיות שנתמוך בך, אני לא אומר שלא.

אביגדור יצחקי: לצורך העניין, זה לא קשור לחוק הזה.

<תומר רוזנר: האם יש לך הסתייגויות?

אלי כהן: את רוב הדברים הטמענו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של ההחלטה של הרשות המקומית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל עוד שהוא עומד בכל התנאים – זה לא שנותנים שיקול דעת רחב מידי לראש הרשות המקומית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נכון שיש את חוות הדעת של המהנדס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו נותנים את הוטו למהנדס שייתן את חוות הדעת ולא רואים שיש מקום לערער.

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך לשקול את העניין של הערעור על חוות הדעת של המהנדס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שזאת מדיניות של ראש רשות שלא רוצה את כל זה, ואז כל חוות הדעת יהיו לא בסדר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה, איפה מערערים על חוות הדעת של המהנדס?

<תומר רוזנר: יש זכות ערר.

<תומר רוזנר: על כל החלטה של הוועדה המקומית - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לנו פה את חוות הדעת של המהנדס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על ערעור על חוות הדעת.

<תומר רוזנר: אם אתה יזם שמבקש, אתה יכול לכלול את ההתנגדות שלך או את ההערות שלך לחוות דעת המהנדס, במסגרת ערר שתגיש לוועדת הערר המחוזית.

אלי כהן: חבר הכנסת חאג' יחיא, התשובה של תומר מקובלת עליך?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כן.

אלי כהן: אני מבין שהנוסח מקובל על אדוני.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, בבקשה.

חיים ילין: קודם כל, אני מקבל את ההערות שהיו.

חיים ילין: אני חייב להגיד שבטווח הקצר, אני לא בטוח שזה יעשה את שלו.

חיים ילין: אני חושב שברגע שיצרכו לתכנן שוב – הרי מי שייקח עוד 20% קרקע, צריך לעשות את כל התכנון מחדש.

חיים ילין: אני לא בטוח כמה ייקחו.

חיים ילין: לעומת זאת, לטווח הבינוני והארוך, זאת אומרת, אם כבר כל מי שמתחיל עכשיו מהתחלה אין לו תכנון מוקדם והוא מתחיל פה, לאלה כן כדאי.

חיים ילין: אבל עדיין לא נמצאים שם.

חיים ילין: אני אומר איפה אני חושב שזה יצליח ואיפה לא.

אביגדור יצחקי: אני חושב שאתה טועה.

חיים ילין: אביגדור, אני מת לטעות.

חיים ילין: אני אומר את זה כבר עכשיו.

חיים ילין: הרבה אנשים הבטיחו לי כל-כך הרבה דברים ועברתי שלוש מלחמות, אני רוצה פעם אחת לטעות.

אביגדור יצחקי: אתה מתייחס לזה פרסונלית.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: יש לי משהו שהוא מהותי ואמרתי אותו אתמול.

חיים ילין: בבנייה אורבנית כל הזמן הלכנו על זה שיש לנו שטחים.

חיים ילין: תל-אביב היתה חול וחול אבל עכשיו איפה בכלל אפשר לבנות בתל-אביב?

חיים ילין: זאת אומרת, לאט לאט אנחנו מבינים שאנחנו סיימנו במרכז הארץ כמעט את כל הקרקעות.

חיים ילין: עכשיו, כשאנחנו צריכים לבנות שצ"פים, ריאות ירוקות, מוסדות חינוך ולהתאים אותם למציאות של היום, אז אין לנו.

חיים ילין: אני גדלתי בעיר שהכול היה על קומות, מהקנטרי קלאב שהיה על קומות, בית ספר שהיה על קומות.

חיים ילין: הכול היה על קומות עם תחבורה ציבורית.

חיים ילין: אנחנו צריכים לעשות שינוי בתפישה ואני בא מהמקום הזה.

חיים ילין: אם יש עיר שאין לה שטחים, כמו גבעתיים, אז המקסימום גודל של דירה לא יהיה 150 אלא 100.

חיים ילין: השטח הנוסף יהיה למוסדות ציבור.

חיים ילין: לא מסחרי, אני לא מדבר על מסחר בשום פנים ואופן כי אז תהיה מלחמת עולם בין הקניונים לבין כל מי שפותח מסחר מתחת לבניין.

חיים ילין: אני מדבר אך ורק על מוסדות ציבור.

חיים ילין: זה אומר מועדונים, גני ילדים, מעונות יום, מרפאות וטיפות חלב.

חיים ילין: אבל אז אין שטח לעשות את זה.

חיים ילין: אז המקסימום יהיה 100 מטר.

חיים ילין: על כל דירה שהוא לא בונה וחוסך 50 מ', יש לו, גם אם זה אומר שהוא לא יחרוג מה-75 מטר.

חיים ילין: זה השכל שאני מנסה להכניס לדבר הזה.

חיים ילין: מי שיש לו את השטחים, כמו קריית גת או כל מיני מרכיבים עירוניים אחרים שיש להם שטחים בשפע, אז אין להם בעיה.

חיים ילין: הם יפלו בדיוק לקטגוריה של בין 75 ל-150 ואין לי התנגדות.

חיים ילין: אבל חייבים לתת את האפשרות למרכז הארץ, לאותם מקומות שהם חנוקים.

חיים ילין: אני מבקש שהסעיף הזה לא יתנגד אלא הוא ייכנס כאופציה נוספת בתוך החקיקה.

<תומר רוזנר: אדוני מציע שאפשר לאפשר לוועדה המקומית לקבל החלטה שבמצב שטחי הציבור שיש לה, היא משנה את מה שכתוב פה לגבי ה-150 מטר.

<תומר רוזנר: היא אומרת: 100 מטר והשאר למטרות ציבוריות.

חיים ילין: נכון.

חיים ילין: היא מקטינה את הדירות בשביל שתהיה לו אפשרות כי אחרת נמצא את עצמנו במקום - - - מה קרה, שיניתי לכם את המוד?

חיים ילין: יצאתם מהקופסא?

<בינת שוורץ-מילנר: הוא מבקש בעצם שינוי שימוש.

חיים ילין: עשינו את זה בבאר-שבע.

חיים ילין: עשינו הקלות בקומות שניות.

אביגדור יצחקי: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות משהו יותר כללי, לא רק בהקלה כמותית אלא בכלל.

אביגדור יצחקי: גני הילדים הם כולם קומה אחת ואין מעליהם כלום.

אביגדור יצחקי: למה?

אביגדור יצחקי: המתנ"סים קומה אחת ואין עליהם כלום.

חיים ילין: אני לא מכיר הרבה ערים אבל אני אומר לך שבמחוזית בדרום התחלנו לעשות גם גנים וגם מעונות יום קומה שנייה ושלישית וזה בסדר.

חיים ילין: אבל לא על זה מדובר.

חיים ילין: אם יש לך אפשרות לעשות את זה, אז תעשה.

חיים ילין: אם אין לך אפשרות, אז תכניס את האופציה הזאת.

חיים ילין: היא לא באה נגד.

אלי כהן: עמדת הממשלה?

אביגדור יצחקי: עד 50%.

חיים ילין: גן או מעון יום לפי התקן, 135 מ"ר, פחות מדירה של 150.

חיים ילין: חצר זה עוד 30 מטר?

חיים ילין: זה כמו דירה אחת.

<כרמית יוליס: אני רוצה להתייחס להצעה הזאת.

<כרמית יוליס: אנחנו מדברים בעצם על תוספת של הקלה.

<כרמית יוליס: ההנחה היא שאנחנו מוסיפים שטחים והם הולכים אחר הייעוד שממנו הם נגזרו.

<כרמית יוליס: כאן אנחנו מדברים על ייעוד למגורים.

<כרמית יוליס: זאת אומרת, בסיטואציה של שיתוף הציבור שנעשה פה, יוצאים מנקודת הנחה שאנחנו רק מאפשרים את תוספת השטחים.

<כרמית יוליס: כאן אדוני מבקש לשנות גם את הייעוד.

<כרמית יוליס: שינוי ייעוד זה במסגרת שימוש חורג וזה אפשרי אבל הוא להיות קצוב בזמן.

חיים ילין: אותו זמן שיש פה.

<כרמית יוליס: אם אנחנו פועלים באמצעות התהליך הזה, השאלה המשפטית היא: האם ההליך הזה של הקלה שעליו אנחנו מדברים כרגע הוא אפשרי או שכבר גלשת?

חיים ילין: כראש רשות בין שלוש לחמש שנים יכולתי לתת את ההיתר בשביל להסדיר את שינוי הייעוד עליו את מדברת.

חיים ילין: בין שלוש לחמש שנים לפי החוק.

חיים ילין: אבל פה, כשאת לוקחת את החקיקה יש לך כמעט חמש שנים ואין לך בעיה.

חיים ילין: יש לך ארבע ועוד שנה.

אורי מקלב: לפני חודשיים חוקקנו חוק שאין שימוש חורג מדירות לכל שטח שהוא, כולל מוסדות ציבור.

אורי מקלב: אנחנו ביטלנו את זה.

אורי מקלב: צריכה להיות הלימה בין החוקים.

חיים ילין: לבניין כזה צריך שצ"פ.

אלי כהן: תודה חבר הכנסת ילין.

אורי מקלב: לא בכדי תומר נמצא פה.

אורי מקלב: הוא היועץ המשפטי גם של ועדת הפנים.

אורי מקלב: יש לי הערה מקצועית כי במקרה אני חבר בוועדת הפנים וגם בוועדה הזאת.

אורי מקלב: חוקקנו חוק שביטל את כל האפשרות לשימוש חורג מדירות מגורים לשימושים אחרים.

אורי מקלב: לדעתי הוא נכנס לתוקף ב-1.1 כהוראת שעה והוא עד 2020.

אורי מקלב: אי-אפשר לעשות שימוש אחר, כפי שביקש ילין, אם מקבלים את ההסתייגות שלו.

אורי מקלב: לאור הדברים שאמר חבר הכנסת ילין, אני לא יודע למה לא הארכתם לחמש שנים.

אורי מקלב: תהליכי בנייה הם תהליכים ארוכים.

אורי מקלב: יש התחשבנויות, יש כדאות, במיוחד אם מדובר על התחלות של תכנון.

<תומר רוזנר: זה רק להגיש את הבקשה.

אורי מקלב: נכון, אבל בעוד ארבע שנים כבר לא אפשר יהיה להגיש בקשות.

אביגדור יצחקי: אחרי ארבע שנים.

אורי מקלב: נכון שמי שרוצה להתחיל היום אז יש לו מספיק זמן.

אורי מקלב: אבל מי שירצה להתחיל בעוד שנתיים, אתם כבר מכניסים אותו לסד של זמן.

אורי מקלב: ארבע שנים זה זמן סביר למי שמתחיל היום.

אביגדור יצחקי: ארבע שנים זה להגשת בקשות, זה לא לקבלת היתרים.

אביגדור יצחקי: אנחנו רוצים שיגישו כמה שיותר מהר.

אורי מקלב: לא הבנתי למה התכוונתם כשאמרתם שסמכות מהנדס העיר לפטור שטחי חנייה.

אורי מקלב: אני מבין את מה שאתם אומרים לגבי מוסדות ציבור, שטחים פתוחים ותשתיות.

אורי מקלב: יש תקן חנייה.

אורי מקלב: מדובר על תוספת יחידות דיור.

אורי מקלב: מה בסמכותו של מהנדס העיר?

<תומר רוזנר: הוא צריך להגיד שיש מספיק.

אורי מקלב: ואז הוא פוטר את הדירה מחנייה?

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: הוא חייב להראות שיש במגרש או בסביבה פתרון חניה.

אורי מקלב: לדעתי זה קריטי.

אורי מקלב: הרבה תכניות נפלו בגלל חניה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש פסיקה שהחניה צריכה להיות במרחק מסוים מהבניין.

אורי מקלב: אתה רוצה להרחיב את התקנה?

<תומר רוזנר: לא.

אורי מקלב: אם אתה מתכוון שהמהנדס צריך להראות, אז למה המהנדס?

אורי מקלב: היזם עצמו צריך להראות.

<תומר רוזנר: כדי שהיזם לא יספר סיפורים.

<תומר רוזנר: המהנדס צריך להגיד שהפתרון שיש בסביבה או במגרש הספציפי הוא פתרון הולם.

אורי מקלב: אז אתה לא נותן הקלה.

<תומר רוזנר: אין הקלה.

<בינת שוורץ-מילנר: מדובר במגרש שאין עליו בניין ואז אפשר לחפור חניה בדרך-כלל אלא אם המגרש קטן.

אורי מקלב: מדברים על תוספת יחידות דיור.

<בינת שוורץ-מילנר: אבל במגרש שאין עליו בניין כרגע אתה חופשי מאילוצים.

<בינת שוורץ-מילנר: זה לא שאתה מוסיף 20% לבניין קיים.

<בינת שוורץ-מילנר: איפה שאפשר חניה תת קרקעית, אז אין בעיה.

<בינת שוורץ-מילנר: איפה שאי-אפשר, יש פתרונות של 350 מטר ועוד.

אורי מקלב: הנוסח הזה, שאתה נותן סמכות ושיקול דעת למהנדס העיר, לא הבנתי אותו.

אורי מקלב: תקנה זה תקן.

אורי מקלב: אז מה זה שיקול דעת?

<תומר רוזנר: הוא צריך להגיד שהוא בדק והם עומדים בתקן.

אביגדור יצחקי: מה אתה מציע?

אורי מקלב: אני לא מציע, אני שואל.

אורי מקלב: שאלתי אם יש הקלה במקומות חניה וקיבלתי תשובה שלא.

אורי מקלב: לכן הניסוח לא כל-כך ברור לי.

אורי מקלב: למה המהנדס צריך להחליט אם יש תקן.

אורי מקלב: אם זה סעיף כדי שראשי ערים יוכלו לטרפד את התכנית הזאת, אז אפשר.

אורי מקלב: אני רוצה להבין האם מאחורי הניסוח הזה עומדת - - -

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, הוא מעלה כאן נקודות חשובות.

אלי כהן: גם את מעלה את נושא החניה וניתנו תשובות חשובות.

אורי מקלב: מצד אחד נחוקק חוקים שיאפשרו בנייה ומצד שני, נותנים סמכות למהנדס העיר שמבצע את מדיניות ראש העיר.

אורי מקלב: אני גם מציע במקום "תואמים" לכתוב "מספקים".

<תומר רוזנר: לא "תואמים" אלא "נותנים מענה".

<תומר רוזנר: חבר הכנסת מקלב, צריך להבין פה דבר פשוט.

<תומר רוזנר: הנושא של מתן ההקלה הזאת הוא בכל מקרה בשיקול דעת.

<תומר רוזנר: יכול ראש רשות מקומית - - -

אביגדור יצחקי: לא ראש הרשות, הוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: תודה על התיקון.

<תומר רוזנר: יכולה ועדה מקומית לקבל החלטת מדיניות שאומרת:

<תומר רוזנר: אנחנו לא רוצים לתת את ההקלה הזאת בשום מקום בעיר שלנו.

תמר זנדברג: את הקלת שבס?

<תומר רוזנר: את ההקלה הזאת.

אלי כהן: גם את ההקלה הזאת.

אלי כהן: זאת הקלה שכפופה לאישור הוועדה המקומית.

אלי כהן: זה לא טייס אוטומטי.

תמר זנדברג: לא אוטומטי אבל אם הוועדה המקומית לא מאשרת אז מה?

<עוזי סלמן: אם הוועדה לא מאשרת זה עומד למבחן משפטי.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: קודם כל שתי שאלות הבהרה.

תמר זנדברג: לגבי סמכות ועדה מקומית.

תמר זנדברג: הרי חלק מהבעיה שלנו עם ההקלה הזאת, שהיא בעצם הולכת בדרך עקומה ועוקפת את הוועדה המקומית.

אביגדור יצחקי: ממש לא, בדיוק הפוך.

תמר זנדברג: ואם הוועדה המקומית לא מאשרת?

תמר זנדברג: מה עם ועדת ערר?

תמר זנדברג: ועדה מחוזית?

אלי כהן: תומר, אני מבקש שתתייחס ואם יש צורך ניתן הבהרות ממשלה.

תמר זנדברג: אמירה כללית שגם נוגעת לכמה הסתייגויות.

תמר זנדברג: אני בעצם מבינה מהדיונים שהיו כאן אתמול והיום, שיש לנו כבר את אותה הקלת שבס, שדיברנו עליה אתמול, שהיא מאפשרת לנו להוסיף יחידות דיור.

תמר זנדברג: עכשיו יש לנו בעיה במימוש יחידות הדיור האלה ולכן אנחנו רוצים לתת אפשרות להגדיל את השטח שלהן.

<כרמית יוליס: לא, להגדיל את השטח לבנייה.

<תומר רוזנר: זה נכון מה שהיא אומרת.

תמר זנדברג: על-מנת להגדיל את שטח הדירות שבתוספת בגלל שהן לא מספיק - - -

דוד ביטן: שבס אתה יכול לאפשר בכל מקרה.

תמר זנדברג: אתה יכול אבל עכשיו אתה רוצה להגדיל את שטח הדירות בשבס.

תמר זנדברג: נכון?

תמר זנדברג: השאלה היא בעצם: איפה כאן הבשורה לתוספת יחידות דיור?

תמר זנדברג: תומר, לגבי סטייה ניכרת בנושא תוספת יחידות דיור.

תמר זנדברג: אמרת שלא אפשרת את זה.

<תומר רוזנר: אני אסביר שוב.

<תומר רוזנר: היום מותר להוסיף יחידות דיור לפי הקלה מכוח התקנות המכונות " תקנות סטייה ניכרת" הידועות כהקלת שבס.

<תומר רוזנר: ההקלה הזאת מאפשרת תוספת של עד 30% יחידות דיור בכל בניין.

דוד ביטן: 30% זה במכירה לזוגות צעירים.

אורי מקלב: בשבס יש גם מינימום.

דוד ביטן: אף אחד לא נותן את זה היום.

אלי כהן: חבר הכנסת ביטן, אני מבקש לתת לתומר להשיב.

<תומר רוזנר: יחד עם זאת, אם תכנית קבעה שאי-אפשר לעשות את זה ואי-אפשר לתת את הקלת שבס/סער אלא מספר יחידות הדיור שנקבעו בתכנית הן ותו לא, אומר החוק הזה שעל אף האמור בתכנית, יהיה אפשר לתת עד 30%.

תמר זנדברג: כלומר, בכל מקרה החוק הזה מתייחס להקלת שבס?

<תומר רוזנר: נכון, כגבול מקסימום.

תמר זנדברג: אם הקלת שבס על כלליה לא חלה, החוק לא חל?

<תומר רוזנר: נכון.

תמר זנדברג: הבנתי.

תמר זנדברג: קודם כל, כל הערה שאני אומרת או הסתייגות שאני מבקשת לרשום, זאת הסתייגות בשם קבוצת מרצ.

תמר זנדברג: אני מבקשת בסעיף 1 לקצר את הזמן מארבע שנים לשלוש שנים, כמו שביקשנו לעשות.

תמר זנדברג: אני מבקשת לרשום את זה כהסתייגות.

תמר זנדברג: לגבי נושא הבנייה הרוויה עליה דיברנו קודם.

תמר זנדברג: אני מבינה את השיקול שלכם להוריד מצפיפות של 7 שהוצעה חזרה למה שהיה, שזה בעצם ארבע.

תמר זנדברג: אני גם מבינה את השיקול לגבי המגזר הערבי.

תמר זנדברג: יש לי בעיה לגבי המגזר הלא ערבי, המגזר היהודי העירוני, הסמי-אורגני.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: מה אנחנו עושים פה?

תמר זנדברג: כל הדיון שהיה לנו אתמול, שבעצם ההקלה הזאת, עקומה ככל שתהיה – אמרתי שזאת לא דרך המלך להוסיף יחידות בנייה או זכויות בנייה דרך הקלה.

תמר זנדברג: זאת בעיה.

אלי כהן: הזמן שאת נותנת לנו את ההרצאה ששמענו אותה גם אתמול היא על חשבון ההסתייגויות.

תמר זנדברג: נגיד שאנחנו אומרים שיש צורך דחוף וחייבים עכשיו.

תמר זנדברג: למה את כל אותה בנייה פרברית, ביניים, מפוזרת, מבוזרת, עד אז עכשיו נוסיף לה 30%?

תמר זנדברג: כלומר, זה בעצם פלוס יחידות הדיור שנתנו והגדלנו אותן עד 150 מטר, חצי מהן.

תמר זנדברג: בעצם אנחנו מוסיפים עוד איזה פנטה

תמר זנדברג: אוז שניים בפרברים, במקום שזה מיועד לבנייה רוויה.

תמר זנדברג: מה הרציונל בזה?

תמר זנדברג: תתייחסו בסוף לאחר שאסיים.

אלי כהן: תפרידי בין התייחסות ובין הסתייגות.

תמר זנדברג: אם כך, אני מבקשת בסעיף הזה להחיל את התוספת הזאת רק על מקומות שהיא בנייה רוויה יותר.

אלי כהן: להחזיר לשבע.

אלי כהן: את יודעת שאת מחליפה כאן את עיסאווי פריג', הוא מסכים לזה?

תמר זנדברג: ראית אותו פה?

תמר זנדברג: נדמה לי שהוא מסכים.

תמר זנדברג: לגבי השטח.

תמר זנדברג: אני רוצה להצטרף או לרשום הסתייגות חדשה, להסתייגות של חבר הכנסת ילין.

תמר זנדברג: נדמה לי שגם הדברים של דוד ביטן קולעים לזה.

תמר זנדברג: הרי יש לנו היום את אותה תוספת שבס, כלומר, להוסיף יחידות דיור קטנות בשביל לדאוג לבנייה האורבנית הרוויה אנחנו יכולים.

תמר זנדברג: יש לנו בעיה, ככל הנראה, שלדירות האלה אין ביקוש וצריך דירות יותר גדולות.

אביגדור יצחקי: זה ממש לא נכון.

אביגדור יצחקי: זאת לא המציאות.

דוד ביטן: איזה מציאות?

דוד ביטן: כמה עיריות נותנות שבס?

תמר זנדברג: גם עכשיו לא יתנו.

דוד ביטן: אתם משאירים את זה עוד פעם בסמכות?

אביגדור יצחקי: בין היתר כי הדירות נהיות יותר קטנות.

דוד ביטן: הייתי בטוח שחובה לתת.

דוד ביטן: אז מה עשינו?

דוד ביטן: מה עשיתם פה?

דוד ביטן: לא עשיתם כלום.

תמר זנדברג: את התובנה הזאת קיבלתי ממך אתמול.

תמר זנדברג: לכן היתה ההבהרה שלי בהתחלה.

תמר זנדברג: עיריות שלא נותנות היום שבס וימשיכו לא לתת, אז החוק לא חל.

תמר זנדברג: עיריות שנותנות שבס, או שהיו נותנות שבס אם יחידות הדיור היו גדולות יותר, אליהן החוק הזה מיועד.

דוד ביטן: נתניה, למשל, לא רוצה לתת.

דוד ביטן: תכריחו אותה לתת שבס.

דוד ביטן: אם תכריחו אותה אז היא תיתן.

תמר זנדברג: יפה, בדיוק.

דוד ביטן: אתם נכנעים לה?

אלי כהן: חבר הכנסת ביטן, בגידול, לפחות ממחצית הדירות חייבות להיות מתחת ל-75 מ"ר.

דוד ביטן: אני אסביר.

דוד ביטן: בהרבה מקומות במרכז הערים אתה יכול לבנות על חצי דונם בניין משותף.

דוד ביטן: שם הבעיה היא הדירות ולא השטח.

דוד ביטן: בדרך כלל אתה אפילו לא יכול להכניס את כל השטח שיש לך בזכויות הבנייה בתוך התכנית עצמה ואז נותר לך שטח מיותר.

דוד ביטן: כשהם באים לבקש שבס, העיריה לא מוכנה.

דוד ביטן: אם יש לך עוד שתי דירות, אז אתה יכול להכניס את השטח המיותר בתוך הדירות שבס בלי להקטין כמעט, כי אחרת אתה מוותר על 150 מטר.

דוד ביטן: זה לא נותן פתרון העניין הזה.

דוד ביטן: זה בכלל לא נותן פתרון.

דוד ביטן: אתם ממשיכים עם אותה מנטרה.

דוד ביטן: אני אוהב את ראשי הערים ותומך בהם אבל בנושא של הבנייה הרגולטור הכי בעייתי זה ראשי הערים.

דוד ביטן: זה לא רוצה לתת דירות קטנות.

דוד ביטן: ראש עיריית נתניה לא רוצה כי היא לא רוצה אוכלוסיות חלשות.

דוד ביטן: כאילו הילדים שלנו שגדלים בנתניהו או בראשון וצריכים לקנות דירה, הם האוכלוסייה החלשה.

דוד ביטן: השאלה מה אנחנו רוצים לעשות?

דוד ביטן: קודם כל אנחנו צריכים לחייב את העירייה לתת שבס בהוראת שעה.

דוד ביטן: זה לא שאנחנו פוגעים בסמכות של ראשי הערים או של הוועדות.

דוד ביטן: יש היום בעיה של דירות במדינה אז אנחנו נותנים הוראת שעה שאם קבלן מבקש שבס, חייבים לתת לו.

דוד ביטן: או שהוועדה הארצית והמחוקק והשר נותנים פעם אחת ולתמיד ושמים את הדברים על השולחן, או שלא.

דוד ביטן: אז עוד פעם אנחנו מתחילים שאסור לפגוע בוועדה המקומית, זה תלוי כמה בתי ספר וזה תלוי וזה תלוי ואז עוד פעם לא יהיה כלום.

דוד ביטן: אז אם אתם רוצים לעשות את זה בצורה הזאת, אז חבל על הנייר.

דוד ביטן: פעם אחת ולתמיד, בואו נשים את הדברים על השולחן.

דוד ביטן: ראשי הערים, עם כל הכבוד להם, יזוזו הצידה לשלוש שנים ושיתנו לנו לפתור את הבעיה של הדיור ולא לעשות רגולציה על רגולציה.

דוד ביטן: גם ועדה מקומית היא רגולטור כי ראש העיר הוא רגולטור.

דוד ביטן: אתם לא מבינים את זה?

דוד ביטן: עם כל הכבוד, מי היא ראש עיריית נתניה שהיא לא מוכנה לתת דירות קטנות?

דוד ביטן: גם ראש עיריית נס ציונה.

דוד ביטן: הם שניהם מהליכוד, אני אומר את זה בגלוי.

דוד ביטן: הם לא נותנים דירות קטנות.

דוד ביטן: מה זה הדבר הזה?

דוד ביטן: מספיק עם זה.

אלי כהן: דברי טעם, חבר הכנסת ביטן.

תמר זנדברג: אני רוצה לחזק את הנקודה הזאת.

תמר זנדברג: הנציג של פורום ה-15 הוא היועץ המשפטי של עיריית תל-אביב.

תמר זנדברג: עיריית תל-אביב בונה דירות קטנות.

תמר זנדברג: אז החוק הזה רק מעקם לה את מערכת התכנון.

תמר זנדברג: הוא לא עוזר לה, הוא לא מגשים את המטרה של החוק, הוא רק מקלקל.

תמר זנדברג: עיריות אחרות, שלא רוצות לתת דירות קטנות, לא יתנו, כמו שאומר חבר הכנסת ביטן.

תמר זנדברג: כלומר, אנחנו נקבל את הרע מכל העולמות במקום ללכת בדרך המלך.

דוד ביטן: אפשר לחייב לארבע שנים.

תמר זנדברג: כמו חבר הכנסת ילין, אני מציעה שאת שטחי היחידות של ה-150 מטר, את ה-50% השניים, להגביל ל-100 מטר.

תמר זנדברג: במקום 150 מטר שיהיה 100 מטר.

אלי כהן: נרשם.

תמר זנדברג: דבר נוסף.

תמר זנדברג: בחוות דעת מהנדס הוועדה, אני מבקשת להוסיף את הנושא של הניתוח הפרוגרמתי.

<תומר רוזנר: מה זה אומר?

תמר זנדברג: תכף עוזי יסביר.

תמר זנדברג: עוד שני דברים קטנים.

תמר זנדברג: בסעיף של פקיעת ההיתר אחרי שנה והשנה הנוספת, אני רוצה שמבקש ההיתר יצדיק את השנה הנוספת מטעמים מיוחדים.

תמר זנדברג: לא סתם שנה אלא שיסביר.

תמר זנדברג: לגבי הנושא של ההתנגדויות.

תמר זנדברג: אחת הבעיות שעולה מהעובדה שאנחנו פונים למסלול של הקלה ולא למסלול תכנית זה שההתנגדויות לציבור מוגבלות, גם במועד שלהן וגם בזה שרק מי שנפגע יכול להתנגד.

תמר זנדברג: אני רוצה למצוא דרך, ואני מקווה שהייעוץ המשפטי יעזור לי, להרחיב גם את הזמן הניתן להתנגדות וגם מי יכול להתנגד.

תמר זנדברג: שאפשר יהיה להתנגד מטעמים אידיאולוגיים.

תמר זנדברג: כשמתכננים עיר זה טעמים, מה שאת קוראת אידיאולוגים.

תמר זנדברג: זה לא רק הקלה ותוספת זכויות בנייה.

תמר זנדברג: זה לא צריך לבוא על חשבון ההתנגדויות של הציבור.

אלי כהן: תודה לחברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: התאחדות הקבלנים, בבקשה.

אלי כהן: שתי דקות אדוני.

<אמיר הלר: אני לא מגיש הסתייגויות, אני מגיש הערות.

<אמיר הלר: לגבי סוג מבנה שמחילים עליו את החוק.

<אמיר הלר: מחילים את זה על בניין שעוד לא התחילו לבנות אותו.

<אמיר הלר: אני חושב שנכון וראוי להחיל את זה גם על בניין שבנייתו החלה, כי אין שום הבדל בין יחידת דיור נוספת שתתקבל כשבס לבניין שהתחילו לבנות אותו לבין אחד שלא התחילו לבנות אותו.

<אמיר הלר: אותה יחידת דיור תקבל את ההקלה.

<אמיר הלר: זה גם לא יעכב את הבנייה, כי תוך כדי תהליך הבנייה הוא יכול לבקש את ההקלה הזאת.

<אמיר הלר: זה לא מפריע, לא פוגע, וזה תואם גם את החלטת הממשלה.

<אמיר הלר: נקודה שנייה זה המועד.

<אמיר הלר: בהחלטת הממשלה נקבע 1.1.2013 ואחרי זה 1.1.2011, לגבי ההתניה.

<אמיר הלר: אני לא מבין את המועד הזה.

<אמיר הלר: זה מועד שהוא סתם תלוש.

<אמיר הלר: למה הוא רלוונטי בכלל?

<אמיר הלר: למה אם כל סטייה מתכנית תהווה סטייה ניכרת, השנה ה-13 רלוונטית או השנה ה-11 רלוונטית.

<אמיר הלר: זה רק פוגע בחלק מהתכניות שהכניסו את ההתניות האלה.

אורי מקלב: החוק הזה חל רק על תכניות שאושרו לפני 2011.

אורי מקלב: הוא שואל למה 2011?

אלי כהן: לא, שיש להם התניה.

<בינת שוורץ-מילנר: התניה ניכרת זה תכניות מלפני 2011.

<בינת שוורץ-מילנר: שאר החוק חל על - - -

אורי מקלב: אבל אנחנו הולכים כאן הרבה על סטיות ניכרות.

אורי מקלב: ההקלות האלה הן בגלל סטיות ניכרות.

אורי מקלב: למה אנחנו לא מאפשרים את זה?

אורי מקלב: מה התאריך הזה?

אורי מקלב: אתה מצמצם עוד אלפי בתים.

<אמיר הלר: לגבי קווי הבניין.

<אמיר הלר: אני לא מבין למה.

<אמיר הלר: אני באמת לא מצליח להבין למה ואני לא מבין למה זה מצמצם.

<אמיר הלר: זה בסך הכול - - -

<קריאה: זה יזרוק אותנו לוועדות ערר אין סופיות.

<אמיר הלר: לא.

<אמיר הלר: אני אסביר לך למה זה יכול לעזור דווקא.

<אמיר הלר: במקום שבו לשכנים מפריע דווקא הגובה ואפשר לאפשר את ההרחבה לרוחב, זה יכול לסייע לראש הרשות וזה יכול להסיר את ההתנגדויות.

<אמיר הלר: הערה נוספת היא לגבי פקיעת ההיתר.

<אמיר הלר: מי שהוציא היתר יודע איזה מדורי גיהינום צריך לעבור כדי להעביר היתר.

<אמיר הלר: זה שהסנקציה היא פקיעת היתר, זאת סנקציה נוראית.

<אמיר הלר: אני לא מדבר על הכסף ולא מדבר על האגרות אלא על עצם הפרוצדורה.

אלי כהן: אמיר, ההערה ברורה.

<אמיר הלר: לפחות תן לי שתי דקות להסביר.

<אמיר הלר: לגבי פגיעת ההיתר.

<אמיר הלר: כשבן אדם מוציא היתר הוא רוצה לבנות.

<אמיר הלר: סביר להניח שמה שמעכב אותו בבנייה זה כל מיני הוראות של רשויות שונות שמפריעות לו.

<אמיר הלר: דבר נוסף זאת הערה טכנית.

<אמיר הלר: לא הכנסתם כאן את עניין הווד"ל.

<אמיר הלר: זה מוגדר כוועדה מחוזית.

<אמיר הלר: לא ברור לי אם זה חל על תכניות שחלות על הווד"ל.

<אמיר הלר: יש הרבה דירות שאושרו במסגרת הווד"ל ודווקא שם יש מחיר למשתכן והשבס הזה חשוב לצורך הסבסוד הצולב.

<אמיר הלר: לגבי תוקף הוראת השעה.

<אמיר הלר: דובר פה על 3 שנים, 4 שנים, 5 שנים.

<אמיר הלר: ההוראה הזאת, אם היא טובה ונכונה, היא צריכה להיות הוראה קבועה ולא הוראת שעה.

<אמיר הלר: שילוב מוסדות הציבור שעלה כאן כהסתייגות וראיתי שהממשלה שוקלת את זה.

<אמיר הלר: לדעתי זה הקש שישבור בכלל את ההצעה הזאת.

<אמיר הלר: זה לא ימומש, אף אחד לא יבקש את זה.

<אמיר הלר: מישהו צריך לבנות את מוסדות הציבור האלה.

<אמיר הלר: עכשיו זאת תהיה התדיינו ת מול הרשת כמה יעלה לבנות, מי בונה, האם זה חלק מההיטלים והאגרות.

<אמיר הלר: זאת הדרך להרוג את זה.

אלי כהן: זה באמת נראה לי מסובך.

אלי כהן: את ההערה הזאת אנחנו שוקלים בחיוב.

<אמיר הלר: עוד מילה לגבי קווי הבניין.

<אמיר הלר: החלטת הממשלה דיברה על הגדלה של 10%.

<אמיר הלר: כשקיבלה את ההחלטה הממשלה ראתה לנגד עיניה את הבעייתיות בהגבהה ולכן נתנה אפשרות להגדיל ב-10% את ההקלה של קווי בניין.

<אמיר הלר: אני לא מבין למה עכשיו מחריגים את המקומות שבהם נקבע בתכנית שזאת סטייה ניכרת.

אלי כהן: עמותת במקום, בבקשה.

<שרון קרני כהן: אני אחזור במשפט על מה שאמרתי אתמול.

<שרון קרני כהן: לטעמנו כל התוספות האלה לא מתאימות להקלה.

<שרון קרני כהן: הן מתאימות להליך תכנוני.

<שרון קרני כהן: זה תוספות שהן מרחיקות לכת, בוודאי בסביבה עירונית צפופה והן צריכות להיות חלק מהתכנון.

אלי כהן: גברתי, הסתייגויות לחוק.

אלי כהן: היום אנחנו לא בפרשנויות.

<שרון קרני כהן: לדעתנו, הגדלת מספר יחידות הדיור הוא יעד הכרחי אבל לא מספיק.

<שרון קרני כהן: אם אנחנו נייצר פה יחידות דיור בגודל של 150 מטר, זה לא קהל היעד שסובל ממשבר הדיור.

<שרון קרני כהן: זה קהל היעד של אנשים שחסר להם איפה להשקיע בנדל"ן.

<שרון קרני כהן: אנחנו לא חושבים שהמוסד הזה צריך לדאוג דווקא להם.

<שרון קרני כהן: אנחנו כמובן בעד הדירות הקטנות, רק אנחנו רוצים להזכיר שהגודל הוא לא המרכיב היחיד שקובע מחיר.

<שרון קרני כהן: גם דירה של 75 מטר עלולה להיות מאוד יקרה ומחוץ להישג ידם של הרבה אנשים.

<שרון קרני כהן: אנחנו רוצים להציע לשלב איכשהו את התוספת השישית לסיפור של דיור בר השגה בחוק הזה.

<שרון קרני כהן: לגבי מה שדובר קודם, אם זה יהיה קו בניין, כל ההתגברות על סעיף שנקבע בתכנית קיימת וחלה שקובעת כסטייה ניכרת איזו סטייה ממנה, למרות שהיא לא מגיעה לתקרה שבתקנות, לטעמנו זה בעייתי.

<שרון קרני כהן: זה באמת ממחיש שהסיפור הזה לא מתאים להקלה.

אלי כהן: שמעת את ההתייחסויות.

אלי כהן: מה שהוסכם, חבל לחזור עליו.

<שרון קרני כהן: לגבי הנושא של כמה יחידות דיור אפשר להוסיף.

<שרון קרני כהן: לטעמנו צריך להוסיף פה שמספר יחידות הדיור המותר לא יעלה על מה שמותר בתקנות סטייה ניכרת כי כרגע לטעמנו זה לא ברור בנוסח הקיים.

<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שצריך להוסיף את זה.

<שרון קרני כהן: לגבי התחולה של מקום שכבר ניתן היתר מכוח תמ"א 38, שמחנו לגלות שהיועץ המשפטי המליץ לקבל את הערתנו ולכן אני לא צריכה לחזור עליה.

<תומר רוזנר: לגבי כפיפות לתקנות סטייה ניכרת, אני חושב שזאת הערה נכונה.

אלי כהן: החברה להגנת הטבע ואחר-כך חבר הכנסת דוד ביטן.

<איתמר בן דוד: עלו פה נקודות בעייתיות אבל ככלי מדיניות החוק הזה נראה לנו נכון.

<איתמר בן דוד: הוא נותן זכויות בנייה במקומות שכבר הוחלט לפתח אותם.

<איתמר בן דוד: בין השאר, הוא אחד הכלים הממשיים על אדמה פרטית בישראל וזה חלק מהחוזק שלו.

<איתמר בן דוד: אני חושב שחשוב להוסיף איזה מנגנון מעקב ובקרה בשביל שמנהל התכנון יוכל ללמוד עד כמה הכלי הזה יושם.

<איתמר בן דוד: גם בתמ"א 38 בהתחלה לא היה מנגנון של דיווח.

<איתמר בן דוד: חשוב להכניס מנגנון דיווח כדי שמנהל התכנון כמה יחידות דיור הניב המהלך הזה.

<איתמר בן דוד: לעת סיום החוק, או אולי יאריכו אותו, נדע את הנתונים.

<איתמר בן דוד: לפחות לבצע עבודת מעקב מקצועית של מנהל התכנון כי גם יכולות להיות בעיות בחלק מהיישובים.

אלי כהן: חבר הכנסת ביטן, בבקשה.

דוד ביטן: יש לי שתי הערות.

דוד ביטן: להוסיף בחוק סעיף שאומר שהרשות והוועדה המקומית חייבים לאשר שבס 20% למשך 4 שנים כהוראת שעה.

דוד ביטן: ואז, אם היזם ירצה להוסיף מטרים יוסיף.

דוד ביטן: לא ירצה, לא יוסיף.

דוד ביטן: דבר שני, אני רוצה להוסיף סעיף שקשור להיטל השבחה.

דוד ביטן: יש יזמים שלא ירצו את התוספת מטרים הזאת.

דוד ביטן: מכיוון שזאת אופציה שקיימת, יכולים לחייב אותם בהיטל השבחה בעת מכירת הקרקע.

דוד ביטן: ולא בעת הפנייה.

דוד ביטן: במכירה, מכיוון שקיימת אופציה של הקלה – לא של תב"ע.

דוד ביטן: בתב"ע אי-אפשר לחייב היטל השבחה, כמו שהיה בתיקון 101, אבל בתיקון כזה הם יחייבו היטל השבחה בעת המכירה וזה דבר שלא יעלה על הדעת.

דוד ביטן: צריך להכניס סעיף בעניין הזה.

<קריאה: אבל זאת לא זכות מוקנית.

דוד ביטן: זכות בהקלה מחויבת בהיטל השבחה.

<בינת שוורץ-מילנר: במימוש.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: מכירת קרקע נחשב כמימוש.

אלי כהן: הממשלה תתייחס.

דוד ביטן: תבדקו את זה.

אורי מקלב: היטל השבחה הוא רק בעת המימוש.

דוד ביטן: תבדקו את זה ואם צריך תוסיפו סעיף.

אלי כהן: תכף תתייחסו ואם צריך תוסיפו סעיף.

דוד ביטן: זאת לא הקלה רגילה.

דוד ביטן: רק בנסיבות מאוד חריגות אפשר לבטל אותה.

דוד ביטן: ההסתייגות שלי היא להוסיף סעיף שהעיריות חייבות לתת שבס לארבע שנים.

אלי כהן: תודה רבה לחבר הכנסת ביטן.

אלי כהן: אחרון הדוברים, פורום ה-15, רק הסתייגויות לחוק.

אלי כהן: תשומת לבך שחלק מההערות שנתתם הוטמעו.

<עוזי סלמן: נכון.

<עוזי סלמן: לכן אני אהיה קצר ולא אחזור על דברים שכבר נאמרו.

<עוזי סלמן: אני רק רוצה הערה קטנה לחבר הכנסת ביטן.

<עוזי סלמן: מדובר על בהקלה רגילה לכל דבר ועניין.

<עוזי סלמן: המועד של ההיטל השבחה הוא מועד ההקלה ולא מועד אישור התכנית.

דוד ביטן: מכיוון שמדובר בהקלה חריגה - - -

<עוזי סלמן: היא לא חריגה, היא הקלה רגילה.

דוד ביטן: אז בעצם העירייה מחויבת לתת אותה.

דוד ביטן: לכן במצב הזה יבואו השמאים של העיריות ויעשו הבחנה בין הקלה רגילה להקלה כזאת.

דוד ביטן: אם אני טועה, אז שלא יתקנו.

<עוזי סלמן: לגבי מועד התחילה.

<עוזי סלמן: העמדה של פורום ה-15 היתה ונשארה שההקלה הזאת לא צריכה לחול על תכניות חדשות.

<עוזי סלמן: זאת אומרת, אם היום אצלי בתל-אביב אושרה תכנית 3700 עם 12,000 יחידות מגורים, המשמעות היא מחר תוספת של 20%.

<עוזי סלמן: צריך לזכור גם שהקלה זה נקודתי, זה ניתן פר מגרש וזה לא ניתן רוחבי.

<עוזי סלמן: לכן, זאת אש בשדה קוצים.

<עוזי סלמן: ברגע שמאשרים הקלה למישהו אחד זה רץ.

אורי מקלב: אתה מדבר על תכניות שכבר אושרו?

<עוזי סלמן: אני אומר על תכניות שכבר אושרו.

<כרמית יוליס: זה רק התכניות שאושרו לפני 2011 וקבעו שסטייה מהוראה היא סטייה ניכרת, רק על זה ניתן להתגבר.

<כרמית יוליס: אבל כל תכנית - - -

אלי כהן: הגברת בינת שוורץ, אני מבקש את התייחסותך.

דוד ביטן: קחו בחשבון שהחוק הזה יעלה את ערך הקרקע באופן אוטומטי.

<עוזי סלמן: הרציונל של ההערה שלנו, שברגע שיש תכנית חדשה – חדשה בתכנון ובנייה זה תכנית בת עשר שנים, לא בת שנה.

<עוזי סלמן: חדשה בתכנון ובנייה, לפי תפישתנו, זאת תכנית של עשר שנים והיא מייצרת ודאות תכנונית לסביבה, לכל גורם שמעורב בה.

<עוזי סלמן: לכן, לשנות אותה בהקלות בעינינו זה לא נכון.

<עוזי סלמן: אמרתי והערתי.

<עוזי סלמן: ההערה השנייה שהעלינו היתה, וזה עלה גם על-ידי חברת הכנסת זנדברג, זה הנושא של חוות דעת בכתב לגבי פרוגרמתית, שעושה ניתוח פרוגרמתי.

<תומר רוזנר: אני לא מבין.

<בינת שוורץ-מילנר: הוא מדבר על חדשות 10 שנים אחורה.

<בינת שוורץ-מילנר: זה חדש אצל סלמן.

<תומר רוזנר: אבל מהיום ואילך זה לא חל.

<עוזי סלמן: אושרה אצלנו השנה תכנית – בסדר, הערתי.

<עוזי סלמן: חוות דעת בכתב מאת מהנדס הוועדה.

<עוזי סלמן: החשיבות היא שזה מונע לחצים על מהנדס הוועדה.

<עוזי סלמן: חוות דעת פרוגרמתית נעשית על-פי אמות מידה סדורות וידועות.

<תומר רוזנר: תסביר לנו מה זה.

<תומר רוזנר: שנדע מה לרשום בהסתייגות של חברת הכנסת זנדברג.

<עוזי סלמן: חוות דעת פרוגרמתית אמורה להיעשות לגבי כל תכנית, בעיקר תכנית בסדרי גודל שעליהם רוצים לתת הקלות.

<עוזי סלמן: היא מייצרת בעצם את היחס בין שטחי ציבור, בין צרכי ציבור, כולל תשתיות הנדסיות, תשתיות ציבוריות, לבין זכויות הבנייה שניתנות בתכנית.

<עוזי סלמן: ברגע שמבקשים ציפוף והקלה כמותית צריכה להיערך איזו בדיקה פרוגרמתית לגבי העובדה שהתכנית של תוספת זכויות הבנייה עומדת בדרישות ביחס הולם לצרכי הציבור.

<עוזי סלמן: אני אומר שזה לא רק תשתיות ציבוריות, זה גם תשתיות הנדסיות.

<עוזי סלמן: לכן אנחנו חושבים שברגע שתהיה למהנדס העיר חוות דעת בכתב, אז יהיה יותר קשה ללחוץ עליו.

<עוזי סלמן: זאת הנקודה, לשחרר אותו מלחצים.

<תומר רוזנר: מה אתה רוצה שיהיה כתוב?

<עוזי סלמן: שיהיה כתוב: חוות דעת בכתב של מהנדס הוועדה, חוות דעת פרוגרמתית.

<תומר רוזנר: מה זה פרוגרמתית?

<קריאה: הוא רוצה כמו בתמ"א.

אלי כהן: חברים, יש לנו אישור מיושב ראש הכנסת לשבת עד 16:15.

אלי כהן: הנקודה האחרונה.

אלי כהן: הבנתי מתומר שהורדתם את ה-197 כי אתם סבורים שיש פה את האיזון הנכון מבחינת זכויות הבנייה.

<תומר רוזנר: בדוחק, אך יש.

אלי כהן: תודה לעורך דין סלמן.

אלי כהן: אנחנו נעבור להתייחסויות קצרות של אביגדור יצחקי ובינת שוורץ.

<בינת שוורץ-מילנר: לגבי ההצעה של חבר הכנסת מקלב שההקלה תאפשר גם הוספת שימוש.

<בינת שוורץ-מילנר: מכיוון שאפשר לעשות את זה בשימוש חורג במקומות שבהם נדרש וצריך, הרשות המקומית יודעת לדרוש את זה.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו לקחנו לתשומת ליבנו שבחוק ההסדרים נעשה תיקון לחוק התכנון והבנייה ונקבע שרשויות מקומיות לא יכולות לתת שימוש חורג מעבר לקומה ראשונה לצרכי ציבור.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו נבחן את האפשרות באמת לשים איזה סייג על זה וכך נאפשר לרשויות המקומיות גם במקרים האלה.

<בינת שוורץ-מילנר: למשל, לעשות גן ילדים גם בקומה ראשונה וגם בקומה שנייה, מה שהיום אסור להם.

<בינת שוורץ-מילנר: אבל זה במסגרת שימוש חורג.

<כרמית יוליס: גן ילדים כנראה יוחרג.

<כרמית יוליס: לגבי ההערות של חברת הכנסת זנדברג.

<כרמית יוליס: לגבי 7 יחידות דיור במגזר שאיננו ערבי.

<כרמית יוליס: יש תכנית מאושרת על המגרש והתכנית המאושרת אומרת 5 או 6 יחידות דיור ולא 7.

<כרמית יוליס: אנחנו מאוד רוצים, גם בישובים האלה, לאפשר יותר.

<כרמית יוליס: לכן, מבחינתנו, הציפוף והאינטנסיביות העירונית במקום שיש בו תכנית מאושרת – זה לא שאין תכנית ואנחנו עושים עכשיו 4 יחידות דיור.

<כרמית יוליס: יש תכנית.

<כרמית יוליס: גם אם היא סמי עירונית, אנחנו רוצים לאפשר את זה שם.

תמר זנדברג: הרי המטרה של התיקון הזה זה לאפשר הגדלת - - -

אלי כהן: לא, לא.

אלי כהן: היא עונה תשובה.

אלי כהן: יכול להיות שהתשובה תמצא חן ויתכן שלא.

אלי כהן: בסוף התשובה, או שאת מורידה את ההסתייגות או שמשאירה אותה.

תמר זנדברג: המטרה של הדבר הזה היא להגדיל את הדירות.

תמר זנדברג: למה שהתוספת לא תהיה קטנה?

אלי כהן: בינת, אם תשובתך תהיה מקובלת עליה היא תוריד.

תמר זנדברג: היא לא ענתה לי.

אלי כהן: אני לא מהנדס אבל היא אמרה את התשובה בצורה ברורה.

אלי כהן: יש תכניות של ארבע.

אלי כהן: רוצים גם במקומות של ארבע על מגוון היישובים, לאפשר להם את היחידה הנוספת.

תמר זנדברג: אבל היחידה הנוספת מותרת בתכנית.

תמר זנדברג: כל מה שהחוק הזה עושה, זה פשוט מגדיל אותה, זה הכול.

תמר זנדברג: למה שיחידה נוספת לא תהיה קטנה?

<בינת שוורץ-מילנר: ההקלה הזאת מוציאה את זה מהכוח אל הפועל.

אלי כהן: בבקשה תעברי לסעיף הבא.

<בינת שוורץ-מילנר: ההצעה לפתוח את ההתנגדויות לכולם כמובן שהיא לא מקובלת עלינו בשום פנים ואופן.

אלי כהן: התשובה ברורה, הנושא הבא.

<בינת שוורץ-מילנר: לגבי לאפשר שנה נוספת רק מטעמים מיוחדים, אנחנו חושבים שזה לא נכון.

<בינת שוורץ-מילנר: זה מאוד יעזור לכל מי שמתנגד לתקוף את זה.

<בינת שוורץ-מילנר: תיתן הוועדה המקומית טעמים, יגיד התוקף שזה לא טעמים מיוחדים אלא סתם טעמים.

אלי כהן: תשובה ברורה.

<תומר רוזנר: כן הייתי מציע לכם לשקול אמנם לא טעמים מיוחדים אבל לפחות טעמים שיירשמו.

<תומר רוזנר: שתהיה הנמקה ולא באופן אוטומטי.

<בינת שוורץ-מילנר: בסדר.

<בינת שוורץ-מילנר: לגבי ההצעה של חבר הכנסת ביטן לחייב את הרשויות המקומיות לתת את שבס.

דוד ביטן: כהוראת שעה.

אלי כהן: בנושא הזה אני מסכים עם חבר הכנסת ביטן במאת האחוזים.

אלי כהן: אם באמת אנחנו רוצים לטפל – יש ערים שבאופן עקרוני לא נותנים שבס באופן גורף.

אלי כהן: הם לא נותנים לאף אחד ולא שמופעל שיקול דעת.

אלי כהן: לכן, חבר הכנסת ביטן, אתה צודק.

אלי כהן: יחד עם זאת, גם בהתייעצות כאן נאמר לי הדבר הבא.

אלי כהן: אתה גם ניהלת עניינים מוניציפליים רבים.

אלי כהן: החשש שלנו הוא שאם נעשה זאת דרך הממשלה, יקרה מצב שראשי הערים יתקעו לנו את הנושא של ההיתרים.

אלי כהן: הם לא יתנו היתרים.

דוד ביטן: איך הם יכולים לתקוע היתרים?

דוד ביטן: מספיק עם זה.

חיים ילין: לא יתקעו.

אלי כהן: אדוני, יו"ר מטה הדיור.

אלי כהן: אני מבקש ממך שבמה

אלי כהן: לך החודש הקרוב תשב עם השלטון המקומי ועם ראשי הערים ותנסה להגיע עד ה-15.1 להצעה שתיתן לפחות 10%.

דוד ביטן: 20%.

אלי כהן: אני יודע שיש לך יכולות ניהול משא ומתן טובות וענייניות לטובת פתרון משבר הדיור.

אלי כהן: אם תצליח, נברך אותך.

אלי כהן: בכל מקרה תודיענו תשובה ככל שתהיה.

אלי כהן: זאת משימה לא פשוטה.

אלי כהן: אין לי ספק שתהיה לו כאן משימה מאוד מסובכת וקשה.

אלי כהן: יחד עם זאת, אם יו"ר מטה הדיור לא יצליח, אני מזמין אותך, חבר הכנסת ביטן יחד איתי ועם אחרים להגיש הצעת חוק פרטית.

דוד ביטן: לא, לא.

אלי כהן: לי אין בעיה להתעמת איתם.

דוד ביטן: יש חוק, אז בואו נכניס את זה לתוך החוק.

<תומר רוזנר: יש לזה חצי תשובה בחוק.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת ביטן, לא יהיה מאושר ממני לעשות את זה.

אביגדור יצחקי: יחד עם זאת, אתמול קיימנו דיון.

אביגדור יצחקי: היו ראשי השלטון המקומי, היו ראשי ערים.

אביגדור יצחקי: הנושא הזה לא כלול בתוך החוק הזה.

אביגדור יצחקי: בעיניי זה שינוי די מהותי בחוק הזה.

אביגדור יצחקי: בכלל לא דיברנו איתם על הדבר הזה.

אביגדור יצחקי: אני לא חושב שזה נכון, אפילו מבחינה אתית, לבוא ולשים להם דבר כזה ולחייב אותם.

דוד ביטן: בואו נעכב את החוק הזה לעשרה ימים.

אביגדור יצחקי: לא.

אביגדור יצחקי: אני מבקש שלא.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת ביטן, אנחנו הולכים להביא את כל הנושא של התחדשות עירונית לתוך הוותמ"ל.

אביגדור יצחקי: אני חושב שזה דווקא חלק מתוך החוק הזה שכן יכול להתאים.

אביגדור יצחקי: בשבוע הבא כבר נביא את זה לקריאה ראשונה.

אביגדור יצחקי: אני חושב שמן ההגינות הבסיסית היא – אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה.

דוד ביטן: איזה שיתוף פעולה?

דוד ביטן: נתת את כל הסמכויות אליהם?

דוד ביטן: איזה שיתוף פעולה יש פה.

דוד ביטן: תראה, הרגולטור מספר אחד בנושא תכנון ובנייה כיום זה העיריות והוועדות המקומיות.

דוד ביטן: חבר הכנסת ביטן, אני מוכרח לומר לך שלתכניות שלנו, כל מה שאנחנו עושים וכל המהלכים, אנחנו זוכים לשיתוף פעולה.

דוד ביטן: זה הסכם גג.

אביגדור יצחקי: גם בהסכמי גג, מה רע בזה?

אביגדור יצחקי: יש כאלה שאין להם הסכמי גג.

אביגדור יצחקי: אני אומר לך שיש עיריות שאישרו שיווק של 4,000 יחידות דיור לשבוע הבא בלי שבכלל עשינו איתם הסכם גג אלא אולי נעשה איתם הסכם גג.

אביגדור יצחקי: יש לפחות 15 רשויות כאלה ששחררו לנו יחידות דיור בלי שנעשה הסכמי גג.

אביגדור יצחקי: אז עכשיו ליצור קונפליקט?

אביגדור יצחקי: אני לא חושב שזאת הדרך הנכונה.

אביגדור יצחקי: אנחנו נביא את זה בשבוע הבא.

אביגדור יצחקי: אנחנו נשב איתם ונדבר איתם.

<תומר רוזנר: חבר הכנסת ביטן, אני רוצה להפנות את תשומת לבך שבהצעה הזאת עשו לפחות חצי דרך למה שאתה מבקש בזה שהממשלה ביקשה שלפחות מחצית מהדירות שמוסיפים פה יהיו דירות קטנות.

תמר זנדברג: אבל הוא לא מחויב לתת את התוספת הזאת.

תמר זנדברג: זה יכול להיות אפס.

תמר זנדברג: אנחנו יושבנו פה אתמול ויושבים היום ויכול להיות שזה לא יקרה.

דוד ביטן: אם אני יזם ומבקש תוספת של מטרים אבל לא קיבלתי שבס - - -

<תומר רוזנר: אבל חייבים לתת לך כי חייבים לתת לך דירות קטנות.

דוד ביטן: אבל לא קיבלתי שבס.

<תומר רוזנר: חייבים לתת לך.

דוד ביטן: איפה זה כתוב?

דוד ביטן: אתה חייב לתת דירות קטנות בלי שקיבלת שבס.

דוד ביטן: מה תעשה במטרים?

<תומר רוזנר: לא, אתה יכול - - -

דוד ביטן: זה לא מה שכתוב.

דוד ביטן: כתוב שאם אני קיבלתי מטרים, אני חייב דירות קטנות.

דוד ביטן: ואם לא קיבלתי שבס איך אני אתן?

<תומר רוזנר: חייבים לתת לך.

דוד ביטן: איפה זה כתוב?

דוד ביטן: זה לא כתוב בשום מקום.

<תומר רוזנר: אי-אפשר אחרת.

דוד ביטן: איפה זה כתוב?

דוד ביטן: להיפך, פגעת בו.

דוד ביטן: יותר גרוע עשית.

דוד ביטן: תראה לי איפה זה כתוב?

דוד ביטן: זה לא כתוב.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: בינת, יש לך שתי דקות להערות המהותיות.

<בינת שוורץ-מילנר: זה חל על תכניות וד"ל.

<תומר רוזנר: זה לא חל.

<בינת שוורץ-מילנר: סליחה, לא הייתי מודעת לזה.

<בינת שוורץ-מילנר: אחד.

<בינת שוורץ-מילנר: אמרנו שההקלה הזאת לא תחול על מגרש שאושרה בו תכנית אחרי היום שהחוק הזה אושר.

<בינת שוורץ-מילנר: אבל, הממשלה בהצעתה החריגה תכניות נושאיות, שזה תכנית שחלה על כל העיר ואין בה התייחסות ספציפית למגרש ספציפי והיא אומרת אמירות כלליות על כל העיר.

<בינת שוורץ-מילנר: אמרנו שאם יאושרו תכניות כאלה, למשל מרתפים, בריכות שחייה, חצי קומת גג, פרגולות מעבר למה שמותר, אז למרות שאושרה אחרי החוק, אפשר יהיה עדיין לתת את ההקלה למגרש ספציפי מפני שהתכנית היא לא תכנית למגרש ספציפי.

<בינת שוורץ-מילנר: זה נמחק בהצעה של הצוות ואנחנו הממשלה מבקשים לחזור להחרגה הזאת.

<בינת שוורץ-מילנר: זה חשוב לנו.

<תומר רוזנר: אנחנו חשבנו, גם בעקבות ההערות של הרשויות המקומיות, שיש פה בעיה קשה.

<תומר רוזנר: יש הרבה תכניות שנותנות אחוזי בנייה ושטחי בנייה נוספים.

<תומר רוזנר: אני מבין את הרציונל של הממשלה בעניין הזה.

<תומר רוזנר: אם התכניות נותנות זכויות בנייה שהן לא קשורות לדירות ולשטחים עיקריים שעניינם מגורים.

<תומר רוזנר: אבל אם התכניות האלה נותנות שטחים עיקריים למגורים, אין הצדקה לתת כפל מבצעים.

<תומר רוזנר: תכניות חדשות שיהיו אחרי החג - - -

אורי מקלב: זה חל על כולם, זה לא חל דווקא על הדירות האלה.

אורי מקלב: למה לא?

אורי מקלב: מצד אחד, אתה נותן להם ומצד שני, אתה גורע מהם.

<תומר רוזנר: אפשר להוסיף את זה ואז להוסיף "למעט".

<תומר רוזנר: זה יחול על תכניות נושאיות, למעט תכניות שעניינן תוספת זכיות למגורים.

<כרמית יוליס: על הגג זה גם תוספת.

<תומר רוזנר: אחרי שהחוק הזה מאושר רוצה רשות מקומית לתת זכויות בנייה למגורים נוספות?

<תומר רוזנר: תתכבד ותעשה את זה במסגרת תכנית.

<תומר רוזנר: אם היא כבר עושה תכנית, היא תיקח את זה בחשבון.

<עוזי סלמן: אותם עושים ותמ"ל, אתם רוצים להחיל את ההקלה?

אורי מקלב: תומר, אם התכנית היתה חלה בין כך ובין כך - - -

<תומר רוזנר: אני מציע שנחזיר את הסייג אבל למעט אותן תכניות שיש בהן תוספת זכויות בנייה למגורים וליחידות דיור נוספות.

<בינת שוורץ-מילנר: אבל למה?

<בינת שוורץ-מילנר: אם יש תוספת חצי קומה על כל העיר - - -

<ה תומר רוזנר: אבל לא נותן תוספת יחידת דיור.

<בינת שוורץ-מילנר: תוספת זכויות בנייה שכוללות יחידת דיור חדשה על הגג.

<תומר רוזנר: אז מספיק, זאת תכנית חדשה.

אביגדור יצחקי: תומר, מדובר על תכניות רוחביות.

אביגדור יצחקי: לא מדובר על תכנית ספציפית לבניין ספציפי.

אביגדור יצחקי: עכשיו מהנדס עיריית תל-אביב החליט שאת רמת אביב הוא מעלה בשתי קומות.

אביגדור יצחקי: אז זה לא יחול על זה?

<תומר רוזנר: אם הוא כבר העלה את זה בתכנית חדשה - - -

<בינת שוורץ-מילנר: גבעתיים מחר בבוקר תעשה תכנית חדשה ותיתן עוד מטר לכולם על הגג ועכשיו נעשה יותר הקלות.

אלי כהן: נתנו את זה לכולם, זה לא במסגרת ההקלה.

אלי כהן: אז זה יתפוס לנו את התוספת.

<תומר רוזנר: החשש שלי הוא בדיוק החשש שהעלתה מנהלת מנהל התכנון בישיבה מקדימה שערכנו, שעכשיו בתכניות חדשות יעשו אוטומטית הפחתה של 20% כי יודעים שיתנו להם את זה בהקלה.

<בינת שוורץ-מילנר: התכניות הכלליות שכוללות תוספת זכויות הן באמת נדירות.

<עוזי סלמן: אבל לא עושים את זה בתכניות חדשות.

דוד ביטן: מה שכן, דירות לא יצאו מהחוק הזה, יותר ממה שהיה יוצא ממילא.

אביגדור יצחקי: תראה את המכרז של עתלית.

<בינת שוורץ-מילנר: הערה אחרונה.

<בינת שוורץ-מילנר: בנוסח הוועדה כתוב "מגרש שעיקרו למגורים".

<בינת שוורץ-מילנר: אין לנו ויכוח, אנחנו באמת מסכימים שזה מגרש שעיקרו למגורים.

<בינת שוורץ-מילנר: אבל, מכיוון שזה חוק ומכלל ההן יעלה הלאו, יש לנו בחוק התכנון והבנייה הרבה פעמים שכתוב שם "מגרש שמיועד למגורים" ואנחנו מתכוונים בפרשנות שעיקרו למגורים.

<בינת שוורץ-מילנר: משרד המשפטים יגיד לנו שזאת פרשנות לעניין הזה ואז אפשר יהיה למחוק את המילה "בעיקרו" כדי לא לגרום נזק לסעיפים האחרים.

<כרמית יוליס: אכן, גם להבנתנו הפרשנות של מגרש שמיועד למגורים, הוא יכול לרבות גם שימושים שהם תפלים למגורים וגם סיטואציות כמו חזית מסחרית.

<כרמית יוליס: לשם האחידות החקיקתית וכדי שלא נגיע לכל מיני פרשנויות מיותרות ביחס ל-62א, שהוא סעיף מאוד ארוך והוא משתמש במינוח הזה של "מגרש המיועד ל-" - - -

אורי מקלב: כולל קומה מסחרית?

<כרמית יוליס: להבנתנו כן.

אורי מקלב: זה עמד פעם למבחן משפטי?

<כרמית יוליס: זאת מטריה די חדשה.

אורי מקלב: אתם רוצים שפה אחידה אבל אתם יכולים לגרום נזק.

<כרמית יוליס: זה נזק חמור יותר.

<קריאה: זה עושה נזק יותר גדול בכל מקום שבו זה לא כתוב.

אורי מקלב: אני לא משפטן.

אלי כהן: כרמית, לגבי שאלתו, אני שואל לפרוטוקול על-מנת לחדד.

אלי כהן: זה צוין למגורים ולא עיקרו למגורים אבל לצורך העניין זה מתייחס גם לשימושים שונים לרבות מסחר, לרבות סוגיות שהעלה חבר הכנסת ילין.

אורי מקלב: קומות ציבוריות ומסחריות.

<כרמית יוליס: אני לא יודעת על קומות.

<כרמית יוליס: בואו נדבר על סיטואציה של חזית מסחרית.

<כרמית יוליס: אנחנו מדברים על מבחן של שכר ישר, שמי שמסתכל על המגרש הזה מבין שהוא אכן מיועד למגורים.

<כרמית יוליס: זה באמת לרבות מצבים שונים.

<כרמית יוליס: זה תפל למגורים, זה משני למגורים.

<בינת שוורץ-מילנר: אם זה שתי קומות מתוך 20 קומות, זה משני.

<כרמית יוליס: על-מנת שלא יבינו מכאן שבכל יתר ההוראות – זאת חקיקה באמת חדשה, בסך הכול היא עברה לא מזמן תיקון.

<כרמית יוליס: כדי שלא יפרשו שם בדרך אחרת צריך להיצמד לנוסח הקיים.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו מבקשים לחזור לנוסח של הממשלה בסעיף 2ד.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו מפחדים שנוסח הוועדה "הנדרשים ל-" ואחר-כך ירצו טיפה להגדיל את הלובי ויגידו שזה לא נדרש.

<תומר רוזנר: לא מסכים.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו לא רבים על זה.

אלי כהן: ברשותכם, אנחנו עוברים להצבעה.

<תומר רוזנר: אני אבקש התייחסות של הממשלה לנקודה שזה יהיה ברור שמספר היחידות שאפשר לתת הוא כמגבלת שבס.

<בינת שוורץ-מילנר: לנו זה ברור.

<בינת שוורץ-מילנר: לנו אין התנגדות.

<תומר רוזנר: אבקש את הסמכת הוועדה להוסיף את ההבהרה הזאת.

אלי כהן: מקובל.

אלי כהן: נקודה נוספת.

אלי כהן: לחברי הוועדה.

אלי כהן: היתה הסכמה עם הממשלה שמחצית מהדירות יהיו 75 מטר ויתר הדירות, במקום 150 מטר, יהיו 120 מטר.

אלי כהן: הורדנו את זה ב-30 מטרים נוספים.

אלי כהן: במסגרת התיקונים רשום שמחצית מהדירות התוספתיות הן מתחת ל-75 מטר והיתרה צריכות להיות מתחת ל-150 מטר.

אלי כהן: אנחנו מבקשים, בהסתייגות שלי שמקובלת עליהם, שה-150 יקטן ל-120.

דוד ביטן: הצהרה לפרוטוקול: מהחוק הזה, יותר דירות מאשר היה יוצא ממילא, לא יצא.

דוד ביטן: זה מה שיש לי להגיד.

תמר זנדברג: אתה צודק.

אלי כהן: חבר הכנסת יצא והיתה לו הסתייגות בעניין מבני ציבור.

אלי כהן: זה היה גם נושא של התאחדות הקבלנים.

<בינת שוורץ-מילנר: אמרנו שקשה לנו להוסיף שימוש במסגרת הקלה, אבל מכיוון שאפשר לעשות את זה בשימוש חורג באופן כללי, אז נכון שהרשויות יעשו את זה בשימוש חורג.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו גם לוקחים לתשומת לבנו לנסות לטפל באיזו הוראת חוק שקבעה שאסור לרשויות - - -

חיים ילין: אין לי בעיה, בתנאי שזה בתוך ה-20%, בתוך התוספת ולא שיבקשו עוד תוספת, אחרת לא עשינו כלום.

דוד ביטן: בינת, אתם רוצים להקטין את זה ל-120 מטר.

דוד ביטן: המרפסות המקורות הן בתוך או מחוץ?

<בינת שוורץ-מילנר: מחוץ.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, האם אפשר להוריד את ההסתייגות אחרי תשובתה של בינת?

חיים ילין: אם יוסיפו את זה.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו לא מוסיפים את זה כאן.

<בינת שוורץ-מילנר: התשובה היתה שאפשר לעשות את זה בהחלטה בהיתר במסגרת החלטה על שימוש חורג.

<בינת שוורץ-מילנר: אמרנו שיש היום הוראת חוק שאוסרת על רשויות מקומיות לתת שימוש חורג בבניין שמיועד למגורים.

<בינת שוורץ-מילנר: אנחנו נבחן את האפשרות - - -

אביגדור יצחקי: נעשה את זה כהוראה כוללת לכלל הבניינים.

אביגדור יצחקי: לאו דווקא ל-20% אלא כולל ה-20%.

חיים ילין: אני מצביע בעד החוק מותנה בזה שאתם תצליחו לעשות את זה ושהחוק גם יצליח.

<תומר רוזנר: אתה רצה שנצביע על ההסתייגות?

חיים ילין: אני מוריד את ההסתייגות.

<גלעד קרן: ההסתייגות של הרשימה המשותפת, שלא יהיה פרסום להתנגדויות.

אלי כהן: מי בעד ההסתייגות של הרשימה המשותפת?

אלי כהן: בעד – מיעוט

אלי כהן: נמנעים – אין ההסתייגות של הרשימה המשותפת לא נתקבלה.

אלי כהן: ההסתייגות נדחתה.

<תומר רוזנר: ההסתייגות של המחנה הציוני - - -

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, להצביע על כל ההסתייגויות יחד או אחת אחת?

תמר זנדברג: אחת אחת.

אלי כהן: בבקשה.

אלי כהן: קיצור לשלוש שנים.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: מי נגד?

אלי כהן: בעד – 1

אלי כהן: נמנעים – אין ההסתייגות של סיעת מרצ לא נתקבלה.

<גלעד קרן: 7 יחידות לדונם.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: בעד – 1

אלי כהן: נמנעים – אין ההסתייגות של סיעת מרצ לא נתקבלה.

אלי כהן: ההסתייגות נדחתה.

<גלעד קרן: להוריד את השטח המרבי מ-150 מטר ל-100 מטר?

אלי כהן: עכשיו זה 120.

אלי כהן: אפשר להוריד את ההסתייגות?

תמר זנדברג: בסדר.

<גלעד קרן: הארכת ההיתר מטעמים מיוחדים בלבד.

תמר זנדברג: אני מקבלת את ההערה של תומר.

<גלעד קרן: התנגדות לכל אדם.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: מי נגד?

אלי כהן: בעד – מיעוט

אלי כהן: נמנעים – אין ההסתייגות של סיעת מרצ לא נתקבלה.

אלי כהן: ההסתייגות נדחתה.

אלי כהן: הסוגיה של תכנית פרוגרמתית.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: מי נגד?

אלי כהן: בעד – 1

אלי כהן: נמנעים – אין ההסתייגות של מרצ לא נתקבלה.

אלי כהן: ההסתייגות נדחתה.

<תומר רוזנר: כעת הסתייגויות של המחנה הציוני.

אלי כהן: חברת הכנסת יעל פארן לא כאן.

<גלעד קרן: ההסתייגות שלה היא לבטל את סעיף 151 ב(א) להצעת החוק.

<תומר רוזנר: זאת פסקה 4ג.

<תומר רוזנר: סטייה מהוראות.

אלי כהן: היא ביקשה שנצביע ואני מכבד אותה.

אלי כהן: מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת פארן?

אלי כהן: בעד – 1

אלי כהן: נמנעים – אין ההסתייגות של סיעת המחנה הציוני לא נתקבלה.

אלי כהן: ההסתייגות נדחתה.

<גלעד קרן: ההסתייגות של חבר הכנסת ביטן.

אלי כהן: הוא קיבל את התשובה של אביגדור.

דוד ביטן: אני מסיר אבל בלב כבד.

אלי כהן: עכשיו אנחנו מצביעים על הצעת החוק כולה, לרבות השינויים שסוכמו, לרבות הסעיף של ה-120 מטר.

<קריאה: מה לגבי התכנית הנושאית?

<תומר רוזנר: בעיקרו הוא קיבל.

<בינת שוורץ-מילנר: בעיקרון קיבלנו.

אלי כהן: מי בעד החוק כולו עם השינויים?

אלי כהן: בעד – מיעוט

אלי כהן: נמנעים – 1 חוק הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו-2015, נתקבל.

אלי כהן: תודה, החוק אושר פה אחד.