ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 46, 2015-11-30 10:30

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים בישיבה ולכל הצופים בנו בערוץ הכנסת.

אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון במסקנות הוועדה המשטרתית לחיזוק הקשר של המשטרה עם קהילת יוצאי אתיופיה, תכנית הפעולה ויישומה.

אברהם נגוסה: אנו מאוד נשמח לשמוע מהמשטרה על המסקנות וגם על תכנית יישום המסקנות.

אברהם נגוסה: כידוע לנו, הוועדה הוקמה לאחר המקרה של דמאס פיקדה שהותקף על ידי השוטרים, היה אז גל הפגנות והייתה פגישה עם המפכ"ל הקודם בתל אביב עם נציגי הקהילה.

אברהם נגוסה: כתוצאה מזה הוקמה ועדה מקצועית בהשתתפות של נציגי הקהילה.

אברהם נגוסה: הוועדה עבדה במשך הזמן והגיע למסקנות.

אברהם נגוסה: היום אנחנו מקיימים את הדיון כדי לשמוע את המסקנות וגם על תכנית של המשטרה כדי ליישם את המסקנות.

אברהם נגוסה: איתי חברים בוועדה, נמצאים פה חברי כנסת, יושב ראש האופוזיציה יצחק הרצוג שהוא חבר הוועדה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר הוועדה.

אברהם נגוסה: חבר כנסת מיקי לוי וחבר הכנסת יוסי יונה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע משבתי גרברציק ואז נשמע גם סגן את ניצב גיל עמית.

אברהם נגוסה: כן אדוני.

<שבתי גרברציק: בוקר אדוני, בוקר טוב חברי הכנסת.

<שבתי גרברציק: משטרת ישראל בחודשים האחרונים הסתכלה במה שהתרחש אל תוך הבעיות בעיניים פקוחות.

<שבתי גרברציק: אנחנו במשטרה החלטנו שהנושאים האלה הם נושאים בלתי נפרדים מחוסנו של עם ישראל ולכן אנחנו החלטנו להקים ועדה שהיא ועדה משותפת, צוות משותף ביחד עם כלל ארגונים וכלל אנשים שקשורים לקהילה האתיופית ובמעגלים נרחבים יותר.

<שבתי גרברציק: כאשר המטרה הייתה אחת ויחידה, ללמוד מדברים שנעשו בעבר, לתקן את ההווה ולהבטיח את העתיד במערכת היחסים בין הקהילה לבין מוסד שלטוני חשוב מאוד, משטרת ישראל.

<שבתי גרברציק: אני תכף אתן את רשות הדיבור לסגן נציב גיל עמית, הוא מרכז את הנושא ולרב פקד שי יאסו.

<שבתי גרברציק: אני כבר אוכל לומר בשלב הזה שההצלחה היא הצלחה רבתי ביכולתה של משטרת ישראל להתמודד עם הבעייתיות שנוצרה, עם התדמית הלא בדיוק מחמיאה שנוצרה בשני הצדדים.

<שבתי גרברציק: הן מהצד של משטרת ישראל למה שהיא חשבה על חלק מהאנשים, והן מהצד הקהילה על מה שהיא חשבה על השוטרים עצמים.

<שבתי גרברציק: יחד, כאשר המסקנות האלה כבר מיושמות הלכה למעשה, אנחנו חשים את השינוי האמתי שחל ברמת השטח – הוא החשוב ביותר.

<שבתי גרברציק: לא רק ברמת הנהגה אלא ברמת השטח, יותר אמון מיום ליום של שני הצדדים האחד בשני.

<שבתי גרברציק: אני אבקש משי שיציג את עיקרי התכנית שגובשה ביחד.

<שבתי גרברציק: חשוב לומר 'ביחד' ולא בהכתבה.

<שבתי גרברציק: גם המסקנות היישומיות הן ביחד.

<גיל עמית: בוקר טוב לכם.

<גיל עמית: שמי גיל עמית.

<גיל עמית: אני חבר בצוות, בעצם בוועדת היגוי שהקומה על ידי רב ניצב, המפכ"ל לשעבר יוחנן דנינו.

<גיל עמית: הצוות פועל בראשותה של ניצב גילה גזיאל, ראש אגף משאבי אנוש.

<גיל עמית: מה שחשוב לי להגדיש הוא שהצוות הזה הוא צוות משותף לפיקוד משטרת ישראל, קצינים בכירים במשטרה ונציגים מהקהילה, אנשי ציבור.

<גיל עמית: אנחנו עובדים יחד כתף לכתף בבניית התכנית ואחר כך גם במעקב, מעת לעת על יישום התכנית.

<גיל עמית: בעצם, אנחנו כבר בתוך יישום של התכנית.

<גיל עמית: התכנית מורכבת ממספר מישורים.

<גיל עמית: אני אגע באופן כללי ואחר כך רב פקד שי יאסו שמרכז בעצם את התכנית במשטרה יוכל לתת לכם סטטוס לגבי כל אחד מהנושאים ולגבי מה שתשאלו או מה שיעניין אתכם.

<גיל עמית: אחד הנושאים או המרכיבים ראשונים להם נתנו טיפול זה נושא של חקירה ובדיקה טענות שעלו כלפי המשטרה.

<גיל עמית: הלכנו לבדיקה של תיקים בדגש על נושא של נוער.

<גיל עמית: מצאנו שם תיקים או קטינים שהיו בחזקת חשודים שיכולנו, גם עשינו להפנות אותם לכל מיני ערוצים שיקומיים ולא להליך פלילי.

<גיל עמית: תוכלו לקבל גם את הנתונים ואת המספרים אחר כך אם תרצו.

<גיל עמית: נושא אחר ששמנו עליו את הדגש זה הנגשת השירותים ליוצאי הקהילה.

<גיל עמית: בהיבט הזה היו לנו כמה נושאים לטיפול: 1.

<גיל עמית: איוש מוקדי 100 לפחות באדם אחד דובר אמהרית 24/7.

<גיל עמית: זאת אומרת, שיהיה מענה במידה ומישהו מתקשר ולא יודע עברית אלא מדבר אמהרית.

<גיל עמית: אנחנו פועלים לאיוש מלא - - -

יצחק הרצוג: מתי זה יהיה, מתי זה ייושם?

יצחק הרצוג: מידי זה אפשרי.

<גיל עמית: נכון.

<גיל עמית: זה עדיין בתהליך.

<גיל עמית: פה לא קיבלנו תקנים וכאן זה נושא של וויסות פנימי.

מיקי לוי: חבר'ה, עזבו אתכם.

מיקי לוי: נתנו 1,000 תקנים בקדנציה הקודמת.

מיקי לוי: אין גיוס מלא.

מיקי לוי: גיל עזוב, דבר איתי.

מיקי לוי: אין גיוס מלא, מה?

<גיל עמית: מה שמעניין שמצאנו, זה שחבר'ה צעירים גם שח"מים (שירות חובה משטרתי) יוצאי הקהילה, מסתבר שרמת השפה שלהם לא תמיד מספיקה ואנחנו בשיתוף פעולה עם שי מובילים מהלך של ממש קורס ליוצאי הקהילה על מנת לשפר את השפה - - -

יצחק הרצוג: זה יכול להיות קורס לכל אדם, לאו דווקא ליוצאי הקהילה.

<גיל עמית: שיפור השפה.

<גיל עמית: אנשים מקהילה, חבר'ה צעירים.

<חיים סלם: צעירים דוברי עברית לא חסר.

אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחברי הכנסת מותר, אחרים תחכו לתור שלכם.

<גיל עמית: אחד הצירים שבעצם אנחנו עובדים זה גיוס של יוצאי הקהילה למשטרה.

<גיל עמית: אנחנו עושים פה מאמצים גדולים, לדעתי לא מספיק.

<גיל עמית: אולי זה המקום לפנות לחבר'ה טובים, איכותיים.

<גיל עמית: השנה כבר גייסנו 48 והיעד שלנו להגיע ל-3% מתוך המשטרה.

<גיל עמית: אנחנו יודעים שהשיעור היחסי באוכלוסייה הוא 2%.

<גיל עמית: אנחנו רוצים להגדיל את השיעור היחסי במשטרה על מנת שיהיה לנו פוטנציאל לקצונה בעתיד, אנחנו שם קצת במצוקה בנושא של פיקוד.

<גיל עמית: לגבי הנושא של שירותים לקהילה – אנחנו הולכים ופתוחים מש"קים קהילתיים, מפקדי שיטור קהילתי בעיקר במקומות בהם מרוכזים יוצאי הקהילה.

<גיל עמית: הכנו טפסים וזה כבר נמצא – לשאלתך חבר הכנסת מיקי – טפסים במידה ומישהו רוצה להגיש תלונה נגד יחס לא הולם של שוטר.

<גיל עמית: היום בכל תחנת משטרה יש טפסים, אגב לא רק באמהרית.

<גיל עמית: עשינו בעוד 4 שפות על מנת להנגיש את היכולת הזאת להתלונן אם מישהו חושב שפגעו בו, התנהגו אליו בצורה לא הולמת – זה קיים מתחילת החודש הקודם.

<גיל עמית: עוד אלמנט שאנחנו נותנים עליו את הדעת, זה נושא של חינוך והכשרת שוטרים בדגש לרב-תרבותיות.

<גיל עמית: אנחנו הפעלנו בכל הקורסים, החל מקורס השוטרים הבסיסי דרך קורס קצינים ועד לקורס הבכיר, מערכי שיעור בנושא של רב-תרבותיות.

<גיל עמית: אנחנו באימון יחידות מכניסים את הנושא הזה על מנת לשפר את התודעה של השוטרים בנושא של מתן מענה הולם וראוי לכל אדם באשר הוא אדם.

<גיל עמית: אגב, לא רק ליוצאי הקהילה.

<גיל עמית: שמנו דגש מיוחד על ריכוז עבודה, מה שקראנו תחנות הליבה, הגדרנו 26 תחנות משטרה ששם יש ריכוז גבוה של יוצאי הקהילה.

<גיל עמית: בניינו שם תכניות משותפות בדומה למה שעשינו ברמה הארצית של צוות היגוי משותף למשטרה ולנציגים מהקהילה.

<גיל עמית: בניינו בכל תחנה צוות היגוי משותף: של פיקוד התחנה ושל גורמים מובילים, אנשי ציבור מהקהילה ומהרשות, על מנת לתת מענה לצרכים שעולים על בסיס מקומי ולפתור בעיות ברגע שהן עולות.

<גיל עמית: צוות של שקיפות, שברגע שקורה אירוע כזה או אחר אפשר להרים טלפון למפקד המשטרה, יודעים מי פונה ואפשר להבהיר מה קרה.

<גיל עמית: לפעמים אנחנו יודעים שיש עניין של שמועות והדברים הם לא כמו שהם.

<גיל עמית: ברגע שאתה מעביר מידע ומוסר מה בדיוק קרה ומה קורה ומה תמונת המצב כרגע, זה עוזר לייצר שקט ולהכניס לפרופורציות דברים שעלולים לצאת מכלל שליטה.

<גיל עמית: ישנן תכניות לכל תחנה, אם זה יעדים להכניס ילדים לתכנית מיל"ק (משטרת ישראל למען הקהילה), כמו שאתם מכירים, תכנית מעולה, תכנית חינוכית, שיקומית.

<גיל עמית: רק השבוע סיימנו מחזור כזה במרחב איילון.

<גיל עמית: אגב, איפה ששם התחיל כל האירוע.

<גיל עמית: סיימו 22 ילדים שדיברו איתנו, פשוט היה מרגש לשמוע כי התחילו עם זה שהם פשוט שונאים שוטרים, בסוף התהליך הזה, של חמישה חודשים, כל מה שהם רוצים זה להתגייס, לגמור את הצבא ולהתגייס למשטרה – זה היה פשוט מחמם את הלב לראות את הדבר הזה.

<גיל עמית: זה חלק מהדברים שאנחנו עושים.

<גיל עמית: אני אתן את רשות הדיבור לשי.

<גיל עמית: כרגע פרטנית במידה ותרצו לדעת, בכל נושא ונושא אנחנו כבר בתוך העבודה וחלק מהדברים כבר ביצענו.

אברהם נגוסה: רק רגע.

אברהם נגוסה: יאסו לפני שאתה מדבר וחברי הכנסת הולכים לעוד ועדה, חבר הכנסת מוטי יוגב ביקש.

אברהם נגוסה: בבקשה.

מרדכי יוגב: זו התייחסות קצרה מאוד.

מרדכי יוגב: ברשות יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אברהם נגוסה ויושב ראש האופוזיציה וכל המשתתפים.

מרדכי יוגב: אני חושב שהקליטה של יהדות עולי אתיופיה ביחס לגלויות אחרות היא מתמשכת והיא עוברת גם לדור השני.

מרדכי יוגב: אנחנו צריכים להשתדל שהיא לא תעבור לדור השלישי.

מרדכי יוגב: אני שמח שבוועדות הכנסת ובוועדה זו של עלייה והקליטה ברציפות גם בקדנציה הקודמת, נוגעים בבעיה בשורשה.

מרדכי יוגב: היו בעיות קשות מאוד במעבר הזה שהתבטאו בהפגנות הקשות בתל אביב, אז זו הייתה הסאה שגדשה את מה שמתחת לה, הבעיות היו קשות ביותר.

מרדכי יוגב: אני רוצה להיות קצר מאוד.

מרדכי יוגב: א'.

מרדכי יוגב: להגיד שאני שמח ומודה לכל השותפים שפה ולכל מי שכן עושה בין שהאיר את הבעיה מהעדה ובין מי שהאיר אותו מחוץ לעדה.

מרדכי יוגב: לגופים: משטרת ישראל, "טבקה" ואחרים.

מרדכי יוגב: שניים שלושה דברים שלהערכתי ניתן להדגיש.

מרדכי יוגב: הראשון והעיקרי שביניהם זה, אדוני יושב ראש הוועדה, להמשיך ברציפות את הדיון לפחות אחת לחצי שנה ולהשתדל לקבל את הדברים גם במספרים מדדים: כמה גויסו למשטרה, באילו ערים, בכמה מקומות נעשו מבצעי הסברה, מיל"א – עיר ללא אלימות, באיזה כמויות של משתתפים.

מרדכי יוגב: אני חושב שהדבר הזה יכול להיות מדיד ולהביא לתוצאות מדידות: כמה יש בכלא, כמה תיקים נסגרו מכך שהם נפתחו כתוצאה חוסר הידברות או הנגשת השפה.

מרדכי יוגב: זה דבר ראשון.

מרדכי יוגב: הדבר השני, כדאי לבדוק וגם להוסיף ערים.

מרדכי יוגב: בסוף זו פעולה שמתבצעת באופן רחב, גם מפקד תחנת קריית מלאכי יכול לטפל, סתם ראיתי עיר אחת שאיננה ויש שם ריכוזים.

מרדכי יוגב: כן לבחון את כל הריכוזים.

מרדכי יוגב: לא עברתי מדיוק, ראיתי אחד שחסר לי, אבל כל הריכוזים במדינה.

מרדכי יוגב: הדבר האחרון, הייתי מוסיף לדיון פה לפעם הבאה גם את נציגי משרד החינוך וגם נציגי משרד הרווחה כי אני חושב שזה קשור אחד בשני.

מרדכי יוגב: לא רק הנושאים הנוספים בתכנית עיר ללא אלימות או העובדים הקהילתיים מטעם המשרד לביטחון פנים אלא מטעם המשרד שזו אחריותו, שנראה גם שם תוצרים.

מרדכי יוגב: סיפור קטן שבזמנו הזכרתי אותו, לא היית פה, היה בנתניה לפני כשנתיים הרצח של זהבה סאלו נדמה לי קראו לה, רצח על ידי זרים שחקני כדורגל מקונגו אם איני טועה שצולמה גם בצורה מחפירה.

מרדכי יוגב: היכולת להגיע למשפחה נגעה גם לזה, זה היה בנצי סאו מפקד מרחב שהתקשרתי אליו ואמרתי לו: 'שלח שוטר או שוטרת מהעדה כי אחרת האימא לא יודעת לדבר עם אף אחד, ולטפל בסיפור'.

מרדכי יוגב: אחרי זה לדבר עם נציגי העירייה: 'שלח עובד או עובדת סוציאלית מהעדה שידעו לדבר'.

מרדכי יוגב: תודה לכל העוסקים במלאכה.

מרדכי יוגב: יש וועדת חוץ וביטחון עם שר הביטחון, אילולא זה הייתי נשאר פה כי הנושא מאוד מאוד חשוב.

מרדכי יוגב: אני מקווה שנראה אותו עולה רק מעלה מעלה ואת העדה משתלבת מבלי למחוק את ייחודה, להפך מכניסה את ייחודה ותורמת איתו לחברה הישראלית.

מרדכי יוגב: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: יושב ראש האופוזיציה.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

יצחק הרצוג: אני גם, אומנם אני חבר הוועדה, אבל מתנצל בגלל הדיון בוועדת חוץ וביטחון עם שר הביטחון.

יצחק הרצוג: אני מברך את חבריי: חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת יוסי יונה וחבר הכנסת דב חנין שנמצאים כאן איתנו בנושא כל כך חשוב, כן ואת מיכל רוזין חברתנו, לא ראיתי שהצטרפה.

יצחק הרצוג: קודם כל סוגיית השיטור הרב-תרבותי הוא אתגר שהוא לא נוגע רק לציבור של יוצאי אתיופיה, הוא נוגע לפסיפס הישראלי הרחב.

יצחק הרצוג: כלומר, הייתי שמח שהמשטרה בכלל תציג תמונת מצב כוללת לגבי השיטור הרב-תרבותי.

יצחק הרצוג: נושא מעניין וחשוב לכל קבוצות האוכלוסייה.

יצחק הרצוג: מה שאתה אומר לגבי נוער ששונא את המשטרה, כי הוא ראה בה סמל של המדינה ולאחר מכן עובר שינוי פנימי, זה צריך להיות לחם חוק לגבי כל הקבוצות בחברה הישראלית.

יצחק הרצוג: הנושא השני, יש פה מסמך חשוב מאוד של לשכת עורכי הדין, הנציגה שלהם עורכת הדין אורית צגאי, אני חשבתי שהנייר מצוין ועוסק בסוגיות נוספות שצריכות להיות חלק מהתהליך - - -

<אורית צגאי: אני מבינה שקיבלתם אותו רק עכשיו בעצם.

יצחק הרצוג: נכון, אבקש להתייחס לזה בהמשך.

יצחק הרצוג: הסוגיה השלישית, זו תפיסת השיקום.

יצחק הרצוג: בעצם אתם צריכים לבוא למהלכים הללו גם מתפיסת שיקום כי הקהילה רואה משטרה אלמנט עוין מכל הסיבות שמיד אפרט.

יצחק הרצוג: השאלה, איך באים לתהליך של שיקום והידברות.

יצחק הרצוג: יש פה כלים יפים, באמת יפים, אבל אנחנו נרצה לדעת שהם מיושמים במהירות וביתר הרחבה.

יצחק הרצוג: אלמנט שחסר בדיון זה צה"ל.

יצחק הרצוג: לצערי לצה"ל יש יותר מדי העמדה לדין של צעירים יוצאי אתיופיה בגלל בעיות של משמעת שנובעות מבעיות של רווחה בבית, היעדרות מהבית ונפקדות.

יצחק הרצוג: אני חושב שצריך לעשות איזה מהלך משולב.

יצחק הרצוג: שלוש הערות ברמה המעשית, קודם כל השימוש בטייזר, זה הפך להיות נושא גדול בשיח של העדה כי יותר מדי מקרים יצאו לתודעה בין אם למשטרה יש הסבר או לא.

יצחק הרצוג: אני חושב שבעניין של השימוש בטייזר צריך לדון.

יצחק הרצוג: אני לא חושב שזה ברמה שלך, זה ברמה הרבה יותר גבוהה.

יצחק הרצוג: מה הם הכלים, מה הם כלי האכיפה.

יצחק הרצוג: שתיים, פרשת סלמסה היא פצע פתוח, היא עולה כל הזמן.

יצחק הרצוג: יש לי קבוצה של חברי כנסת בסייעתנו שבדקה את הפרשה.

יצחק הרצוג: היא מרחפת באוויר, בשיח הציבורי, היא ברשתות החברתיות של הקהילה ושל הדור הצעיר במיוחד.

יצחק הרצוג: אני חושב שהגיע הזמן לתת לזה מענה מלא מפורט: גם משטרה וגם פרקליטות.

יצחק הרצוג: הסיפור האחרון, זה כמובן הפרשה שהדליקה את המחאה, פרשת המכות שהוכה החייל - -

אברהם נגוסה: על כל עניין הטייזר וגם סלמסה אנחנו נקיים דיון מיוחד בוועדת הפנים ביחד עם השר.

יצחק הרצוג: טוב מאוד.

יצחק הרצוג: תודיעו לנו.

יצחק הרצוג: כנ"ל גם סוגיית השוטר המכה והחייל המוכה.

יצחק הרצוג: כלומר, אלו דברים שהם מעבר לנייר.

יצחק הרצוג: מעבר למהלכים הנבונים שננקטו כאן אגם שהם באים רק אחרי המחאה.

יצחק הרצוג: אני חושב שצריך להתמודד איתם ברמה של תפיסת עולם ושל אחריות.

יצחק הרצוג: אנחנו מצפים שהמשטרה תעמוד בזה.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת מיכל רוזין וגם חבר הכנסת דב חנין, גם הוא ממהר והוא ביקש לדבר.

דב חנין: תודה רבה אדוני.

דב חנין: אני מברך כל קיום הדיון הזה.

דב חנין: אני עובר על החומרים שאתם הצגתם בפנינו אנשי משטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים.

דב חנין: אני רוצה לפתוח כמובן בברכה על כל התקדמות שקיימת.

דב חנין: אני גם רוצה לציין בחיוב את המבט הרחב שאתם מציעים בנייר שלכם.

דב חנין: השאלות אינן רק שאלות משטרתיות.

דב חנין: יש הפלייה רחבה של יוצאי אתיופיה בכל מישורי החיים.

דב חנין: יש בעיות קשות של יחסה של החברה, יש בעיות כלכליות וחברתיות רציניות.

דב חנין: הדבר הזה מחייב טיפול מערכתי וכולל ולא רק התייחסות מתוך הזווית המשטרתית.

דב חנין: דרוש פה שיתוף פעולה לא רק בין משרדי, הייתי אומר איזו תכנית לאומית כוללת של שינוי חברתי, כלכלי עם הרבה הרבה השתמעות והרבה משמעויות.

דב חנין: אדוני היושב ראש, לצערי הגדול הכנסת לא אישרה את היוזמה שגם אתה היית חלק ממנה להקים וועדת חקירה פרלמנטרית בנושא הזה שאתה היית איזה מנוע של שינוי רוחבי בהתייחסות ליוצאי אתיופיה בכל התחומים.

דב חנין: אני מציע שאנחנו נמשיך ביוזמה הזאת כי זה סוג של שינוי רוחבי שאם לא נייצר אותו אנחנו כבר לא נוכל להתמודד עם הנקודות הרוחביות.

דב חנין: אשר לסוגיית המשטרה, הנתונים שאתם מציגים הם נתונים מדאיגים.

דב חנין: 68% מיוצאי אתיופיה השיבו בחיוב על השאלה: 'האם משטרת ישראל מפריזה בשימוש בכוח'.

דב חנין: לעומת זאת לשאלה: 'האם משטרת ישראל נותנת יחס שווה לאזרחים', רק 10% השיבו בחיוב.

דב חנין: זו תמונה מאוד קשה ומדאיגה.

דב חנין: האמת, היא עולה בקנה אחד עם הדברים שאני שומע מיוצאי אתיופיה רבים שאני נפגש אתם.

דב חנין: יש בעיות, יש בעיות קשות במשטרה.

דב חנין: כשאני עובר על הנייר המפורט שלכם חסרה לי התמודדות פרונטלית עם סוגיה של דעות קדומות, ממש דעות קדומות שקיימות במשטרה.

דב חנין: עם סוגיה של פרופיילינג.

דב חנין: פרופיילינג, פשוט בנאדם הצבע שלו אחר אז כבר מתייחסים אליו אחרת.

דב חנין: אנחנו רואים את זה בשורה ארוכה של דוגמאות.

דב חנין: זה לא מקרה אחד בודד ויוצא דופן, זו שורה של דוגמאות.

דב חנין: חסרה לי ההתמודדות עם השאלה של הגזענות.

דב חנין: יש גזענות כולל במשטרת ישראל יש בעיה של גזענות.

דב חנין: אם לא נסתכל על הנושא הזה באופן פרונטלי ולא נבין שיש לנו בעיה כזאת לא נדע להתמודד איתה.

דב חנין: הגישה של המשטרה חייבת להיות, לפחות ברמה המערכתית, אפס סבלנות לכל הדברים האלה.

דב חנין: אני רואה פה שאחד האנשים שיושב מולי קצת מגיב בספקנות מסוימת.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אז אני לא רוצה להלאות אותך ואת הוועדה בשורה ארוכה של דוגמאות שאני יכול להביא מתוך סיפורים שאני שומע.

דב חנין: הרי אני לא נתקל בזה, צבע העור שלי בהיר ואני לא נתקל בגזענות כנגד כאלה שצבע העור שלהם אחר.

דב חנין: אני שומע יותר מדי סיפורים, יותר מדי טענות, יותר מדי תלונות.

דב חנין: לכן, כאשר יותר מדי אנשים אומרים לך 'אדוני שאתה שיכור' אז כדאי שתבדוק, אולי בכל זאת שתית יותר מדי.

דב חנין: אני אומר את הדברים האלה מאוד מאוד בזהירות כי אני חושב שמתנהל במשטרה ובמשרד לביטחון פנים תהליך שהוא תהליך נכון.

דב חנין: התהליך הזה חשוב, אבל אם אנחנו לא נדע לסמן את הבעיה בצורה חריפה ונוקבת ולטהר את הפצע בצורה אמתית, אנחנו עלולים להגיע למצב שבו אנחנו חומקים מסביב לעניין במקום לאחוז את השור בקרניו.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אני מצטרף להצעה של קודמיי שהישיבה הזאת תהפוך להיות ישיבה קבועה אחת לכמה חודשים, התכנסות ודיון במעקב איפה אנחנו עומדים, לאן הגענו ומה עוד צריך לעשות.

דב חנין: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת מיכל רוזין.

מיכל רוזין: תודה רבה לך.

מיכל רוזין: אני שונאת שחברי הכנסת מדברים והולכים, אבל גם אני אצטרך להתנצל כי באמת יש ועדת חוץ וביטחון, חשוב שנהייה שם.

מיכל רוזין: אני רוצה לומר כמה דברים.

מיכל רוזין: קודם כל אני רואה את התכנית וזה כבר התחלה טובה.

מיכל רוזין: בואו נתחיל בזה.

מיכל רוזין: זו התחלה טובה, יש התייחסות, יש פה יעדים ברורים להשגה.

מיכל רוזין: אני חושבת שהם, אני עברתי על הדברים והם חשובים, בעיניי יש פה עוד דברים שחסרים, אבל אני רוצה להעיר כמה נקודות.

מיכל רוזין: קודם כל אני מצטרפת לקודמיי בדברים שנאמרו.

מיכל רוזין: אני מצטרפת גם ליושב ראש האופוזיציה על העניין של הצבא.

מיכל רוזין: אנחנו, בישיבות שונות של וועדת משנה כוח אדם מבינים שהדרך לשלב את הצעירים היא דרך תכניות לפני הצבא, לא בצבא.

מיכל רוזין: להפריד, אנחנו נגד.

מיכל רוזין: אני בכלל חושבת שכל השיטה של להפריד גם במערכת החינוך, גם בצבא לעשות תכניות, לצבא עדיין יש כאלה ותכניות נפרדות וזו טעות ולא נכון.

מיכל רוזין: אבל כן אפשר לעשות הכנה.

מיכל רוזין: יש תוצאות מאוד יפות לפרויקטים שנעשים לפני הצבא שאחר כך מעידים על השתלבות גבוהה יותר.

מיכל רוזין: לפני כמה חודשים ביקרתי ביחד עם שני חברי כנסת נוספים:

מיכל רוזין: חבר הכנסת מאיר כהן ומירב בן ארי בכלא אופק.

מיכל רוזין: הנתונים שם הם קשים מנשוא.

מיכל רוזין: כשהנתונים, כמו שאמר דב, כשהנתונים זועקים אין לנו בררה אלא לבדוק את עצמנו.

מיכל רוזין: כאשר מרבית השוהים שם, הכלואים, הם מקרב הקהילה זה אומר משהו על החברה כולה.

מיכל רוזין: אנחנו דיברנו שם ארוכות עם הצוות שפועל רבות לשקם, אבל הם העידו והדגישו עד כמה, גם לפני אין טיפול בקהילה שמונע מאותו נוער להגיע למקום הרחוק הזה.

מיכל רוזין: גם כאשר הם מצליחים לשקם את אותו נוער, כאשר הם משתחררים, בעצם אין שירותים בקהילה, אין מי שמקבל אותם, אין מי שממשיך את תהליך השיקום ובעצם הם מתדרדרים חזרה.

מיכל רוזין: נקודה נוספת שהיא חשובה לנושא ולא ראיתי אותה מספיק פה.

מיכל רוזין: ראיתי אותה בשולי הדברים ולא סתם היא בשולי הדברים, זה הנושא של זוגיות, משפחה, מיניות בריאה.

מיכל רוזין: זה לא סתם שזה בשולי הדברים.

מיכל רוזין: אנחנו רואים אחוזים גבוהים גם בקרב נרצחות לצד האחוזים הניכרים מקרב הקהילה הערבית בישראל.

מיכל רוזין: אנחנו רואים אחוזים גבוהים בקהילה של נשים נרצחות.

מיכל רוזין: כמובן שזה לא מעיד כהוא זה על השאר כמו: האלימות במשפחה או על אלימות מינית שקיימת.

מיכל רוזין: אנחנו בכלל מכירים את קשר השתיקה לגבי אלימות מינית בחברה הישראלית ובוודאי כמי שליוותה את הנושא הזה והביאה את לזה לכנסת כמה פעמים לדיונים.

מיכל רוזין: בקרב הקהילה הנושא הזה מושתק לחלוטין.

מיכל רוזין: פעם סיפרו לי, אני לא יודעת אם זה נכון, שאין את המילה לא באמהרית, אני לא יודעת עד כמה זה נכון.

מיכל רוזין: לפחות בנוגע למיניות ולדברים כאלה אין את היכולת להגיד לא.

אברהם נגוסה: לא מדויק.

מיכל רוזין: בסדר, מכיוון שאני לא מכירה את השפה, אני אומרת שאין.

מיכל רוזין: בואו לא ניכנס לסמנטיקה של השפה.

מיכל רוזין: בוא נאמר שקשר השתיקה הוא ברור.

מיכל רוזין: לדבר על מיניות, לדבר על פגיעה מינית אלו דברים שכמובן יש לגביהם שתיקה בכל החברה ובוודאי בחברות שהן יותר מסורתיות ובוודאי בקהילה האתיופית.

מיכל רוזין: זה נושא שאני לא רואה מספיק טיפול בו, הוא ממש בשוליים.

מיכל רוזין: משפט אחרון, לאחרונה לצד זה הביאו לנו לכנסת את "חוק המישוש".

מיכל רוזין: החוק שאנחנו קוראים לו "חוק המישוש".

מיכל רוזין: אי אפשר ביד אחת להביא את זה וביד אחת להביא חוק שללא ספק יפגע בקהילה האתיופית.

מיכל רוזין: היה פה דיון עם השר ואמרתי בצורה חד-משמעית, דיברת על עצמך דב, אני דיברתי על הבן שלי ואמרו לי: 'מה, את רוצה שהוא ילך למועדונים וידקרו אותו?'.

מיכל רוזין: אמרתי: 'בוודאי שאני רוצה שהבן שלי יהיה לו ביטחון אישי והוא יהיה מוגן'.

מיכל רוזין: אבל כשהוא הולך למועדונים או לפארק הגדול בפתח תקווה, רוב הסיכוי שבגלל צבע עורו אף אחד לא יבדוק אותו, ימשש אותו, יחשוד בו.

מיכל רוזין: לעומת זאת, בחבר הכי טוב שלו ממוצא אתיופי, אין ספק שאותו יבדקו ואותו ימששו.

מיכל רוזין: אני עצמי טיפלתי בכמה מקרים.

מיכל רוזין: למשל, בפארק הגדול בפתח תקווה, דרך אגב לאו דווקא מדובר בשוטרים אלא במאבטחים ובפקחים שמוסמכים על ידי המשטרה, שנוהגים באלימות חסרת פרופורציות ובעיקר כלפי בני נוער גם ערבים וגם אתיופים, הגזענות כמובן במקרה הזה חוצה גבולות, לכן לצד זה צריך להיזהר מאוד בחקיקה שתאפשר פגיעה בזכויות אדם ויתר גזענות כלפי מי שצבע אינו עורו בהיר.

מיכל רוזין: נאמר את זה ככה.

מיכל רוזין: תודה.

מיכל רוזין: אני שוב ממש מתנצלת שאני מדברת והולכת.

מיקי לוי: את מוזמנת להיכנס יחד איתי לארה"ב, יעצרו אותך יחד איתי כל פעם ועם דרכון דיפלומטי.

מיכל רוזין: אני תמיד אומרת שאני זוכרת שאני 'פריווילגית' במקומות מסוימים ומופלת במקומות אחרים.

מיכל רוזין: אם כולנו נזכור את זה כמוני, מיקי, אם כולם יזכרו את זה ויכירו בכך שכולנו גזענים אז נוכל לעקור את הגזענות מהשורש.

מיכל רוזין: הגזען הכי גדול הוא זה שאומר שהוא לא גזען.

מיקי לוי: אני מקבל את כל מה שאמרת.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך עם הדיווח של המשטרה.

אברהם נגוסה: אני עצרתי את העניין בגלל חברי הכנסת שצריכים ללכת לדיון.

אברהם נגוסה: בבקשה רב פקד שי יאסו.

<שי יאסו: תודה רבה אדוני.

<שי יאסו: בוקר טוב לכולם, חברי כנסת, חברים.

<שי יאסו: אני אמשיך את הדברים של החברה שנאמרו פה.

<שי יאסו: צריך לזכור שהמשטרה היא עוד נקודה בכל התהליך בטיפול יוצאי הקהילה.

<שי יאסו: יש עוד גופים, יש ממסדים נוספים שגם צריכים לעשות פעולות כדי שמצבה של הקהילה ישתפר.

<שי יאסו: אני חוזר עכשיו למשטרה.

<שי יאסו: תראו, כפי שנאמר פה, התכנית היא בשיתוף פעולה מלא עם נציגי הקהילה.

<שי יאסו: למעשה הם היו שותפים מלאים.

<שי יאסו: זו אינה תכנית שהונחתה או נבנתה וקבענו עובדה.

<שי יאסו: היא הוכנה בשיתוף פעולה אל מול נציגי הקהילה.

<שי יאסו: התכנית עוסקת בשני מישורים: המישור המידי והמישור לטווח ארוך.

<שי יאסו: אני אוכל לומר בפן האישי שלי, אני 20 שנה במשטרה וראיתי מקרים כאלה ואחרים.

<שי יאסו: אני יכול להגיד שהתכנית היא בשורה, בשורה טובה למשטרה, בשורה טובה לקהילה ובכלל לחברה כולה כי צריך שיוני גם בתחום הזה.

<שי יאסו: ברשותו של אדוני היושב אני רוצה לעבור לפעילות התכנית בנקודות.

<שי יאסו: אני רוצה לעבור על הנקודה של מתורגמן בחקירה קטינים.

<שי יאסו: למעשה ישנם קטינים שנחקרים בעברית והורה חייב להיות נוכח בחקירה.

<שי יאסו: נוצר מצב שהאבא או האימא יושבים בחדר החקירות והם אינם מבינים את הנאמר.

<שי יאסו: למעשה הם בגדר של שומעים ולא מעבר לכך.

<שי יאסו: אנחנו הוצאנו הנחייה ברורה שיהיה נוכח מתורגמן בכל חקירת קטין.

<שי יאסו: זה פעם אחת.

<שי יאסו: פעם שנייה זה בנושא תלונות על מגע עם שוטר כזה אחר שאזרחים מתלוננים.

<שי יאסו: כמו שחברי גיל עמית אמר, הוצא טופס בחמש שפות, הוא נמצא בתחנות, ואחת השפות היא אמהרית כך שהוא נגיש לכולם.

<שי יאסו: בעבר כאשר אזרח היה מגיש תלונה על יחס כזה או אחר מצד שוטר, יחס שלא היה נראה טוב בעיניו ולא היה מקבל פידבק.

<שי יאסו: בעקבות אותה תכנית הוחלט שגם אותו מתלונן יקבל פידבק ברור לגבי התלונה שלו.

<שי יאסו: נושא ההכשרה בקורסים – אנחנו גם יודעים שיהיה חינוך, חינוך בתוך המשטרה.

<שי יאסו: התייחסנו לנקודה הזאת בשני כיוונים.

<שי יאסו: כיוון אחד הוא הכשרה לכל.

<שי יאסו: בבית הספר לשוטרים בבית שמש, למעשה כל שוטר אמור לעבור הכשרות גם בנושא של קודים תרבותיים, קודי התנהגות ובכלל בנושא יחס שווה לכולם.

<שי יאסו: זה לא בהכרח רק ליוצאי הקהילה אלא לכלל האוכלוסייה.

<שי יאסו: הוא עובר הכשרות כאלה ואחרות.

<שי יאסו: גם השוטרים וגם המפקדים עוברים את ההכשרות האלה וגם ברמת התחנה.

<שי יאסו: בתחנה עושים הכשרות וסדנאות שנוגעות לרב-תרבותיות.

<שי יאסו: זה דבר חשוב לכשעצמו.

<שי יאסו: כשאתה מבין ויודע, אז אתה יודע איך להתייחס לדברים בגובה, עין בעין.

<שי יאסו: נקודה נוספת אדוני היושב ראש, זה נושא 100.

<שי יאסו: כאשר אזרח יוצא הקהילה רוצה להתקשר למשטרה לפעמים יש לו בעיית קושי בשפה.

<שי יאסו: הוחלט שיהיה שם שוטר דובר את השפה האמהרית 24 שעות במשך 7 ימים שזה חשוב לכשעצמו.

<שי יאסו: כפי שנאמר פה יש בעיה לאתר אנשים שנמצאים במשטרה שהם דוברים את השפה על בוריה ולכן אנחנו נערכים בהכנת קורס שיתאים לשפר את השפה בקרב אותם שוטרים שמשרתים.

<שי יאסו: נקודה נוספת, השוטרים הקהילתיים – חשוב שיהיה מגע ישיר בין השוטר יוצא הקהילה כי הוא בתוך עמו יושב ומכיר את קודי ההתנהגות.

<שי יאסו: הוחלט שיוצבו 34 שוטרים בתחנות הליבה, היום יש 26 תחנות.

<שי יאסו: הוא למעשה יהווה מגשר או איש קשר ישיר שאליו ניתן לפנות.

<שי יאסו: אני מניח שבעוד חודשיים הם כבר יהיו פרוסים ברחבי הארץ.

<שי יאסו: חוקרי נוער – גם זה נושא שחשוב לכשעצמו.

<שי יאסו: אנחנו רוצים שבתחנות יהיו יותר חוקרי נוער מקרב הקהילה.

<שי יאסו: הנקודה הנוספת היא נושא הגיוס – שמנו לעצמנו מטרה לגייס כמה שיותר שוטרים מקרב הקהילה.

<שי יאסו: מצד שני לא להתפשר על האיכות.

<שי יאסו: זאת אומרת, איכותיים מקרב הקהילה.

<שי יאסו: אני אוכל להגיד שהשנה גייסנו 48 והשנה עדיין לא הסתיימה.

<שי יאסו: הגיוס הוא לתפקידים שונים וביניהם עורכי דין, אנשי מחשב, תפקידים כאלה ואחרים ולא בהכרח אנשי שטח, זאת כדי לגעת בכל התחומים שזה חשוב בפני עצמו.

<שי יאסו: ישנם כ- 150 שהם בהליך כזה או אחר של גיוס למשטרה.

<שי יאסו: אנחנו גם יודעים שיש חשיבות שהאזרחים יהיו בקשר ישיר ושייקחו חלק במשימות השגרתיות של המשטרה.

<שי יאסו: שמנו לעצמנו להגדיל את כמות המתנדבים מקרב הקהילה בתוך המשטרה.

<שי יאסו: לא לבדל, זה לשלב כי השילוב מביא להרבה הרבה דברים טובים.

<שי יאסו: זו מטרה שהצבנו ובעזרת ה' נעמוד גם במטרה זו.

<שי יאסו: לגבי הנושא של המצלמות גוף – פיקוד המשטרה החליט לבצע פיילוט בשתי תחנות, נתניה וראשון.

<שי יאסו: מתוכנן שבשתי התחנות האלה שוטרי הסיור והתנועה יישאו על גופם מצלמות גוף.

<שי יאסו: זה הפיילוט במטרה שבהמשך גם תחנות אחרות יפעלו בהתאם.

אברהם נגוסה: אולי תרחיב את זה.

אברהם נגוסה: מה התוצאה של הפיילוט ומה אתם מתכוונים לעשות.

<שי יאסו: הנקודה של נשיאת מצלמה על ידי השוטרים זו נקודה שעלתה כבר בעבר.

<שי יאסו: המשטרה עשתה את הבחינה הפנימית שלה והיא החליטה שיש מקום לעשות פיילוט בשתי תחנות: ראשון ונתניה, כי שם יש ריכוז גדול של יוצאי הקהילה.

<שי יאסו: היו שם כמה אירועים כאלה ואחרים מול הקהילה.

<שי יאסו: אני מעריך שהפיילוט אמור להיערך בהקדם וללמוד, ללמוד מהדברים האלה - - -

אברהם נגוסה: לא הבנתי, לא נערך?

<שי יאסו: הפיילוט לא נערך.

<שי יאסו: ניתנה הנחייה שזה יערך.

<שי יאסו: הצוות נמצא בשלבי למידה כי אנחנו רוצים שזה יהיה כמו שצריך.

<שי יאסו: יש את זה בחו"ל.

<שי יאסו: הצוות לומד את הנושא הזה ואני מניח שזה יהיה בהקדם וייושם בנתניה ובראשון לציון.

<שי יאסו: זו התשובה אדוני.

<שי יאסו: לגבי הטייזר שחבריי כאן

<שי יאסו: התייחסו – אני יכול לומר שמונה קצין טייזר ארצי.

<שי יאסו: למעשה מפקח ומבקר את השימוש בטייזר ברמה ארצית.

<שי יאסו: נערכות בקרות, נערכות הכשרות במכללה ללימודי משטרה בבית שמש וגם הנהלים רועננו, כך שמהיום והלאה הפיקוח יהיה שונה בתקווה למזער את השימוש בטייזר.

<שי יאסו: אדוני יושב הראש, חשוב להבין שהמשטרה עשתה באופן יזום סקר, סקר אמון בקרב הקהילה כדי ללמוד, באמת מתוך הבנה ואידיאל ללמוד את הצרכים של בני הקהילה.

<שי יאסו: תזכרו עוד פעם, המשטרה לא הנחיתה תכנית, הכול בשיתוף פעולה מלא, ביחד, בגובה העיניים.

<שי יאסו: כשלעצמו מבחינתי כשוטר ש-20 שנה במשטרה, זה מהפך.

<שי יאסו: מהפך לחלוטין.

<שי יאסו: סקר האמון הראה על חוסר אמון במשטרה, יותר נכון אמון נמוך.

<שי יאסו: למעשה זה מהווה לנו כמשטרה בסיס לעשייה מתמשכת.

<שי יאסו: בעזרת ה', בעוד כשנה ביוני נעשה סקר אמון נוסף ונלמד האם כל העשייה שאנחנו מציגים פה בפני היושב הראש והחברים נשאה פירות.

<שי יאסו: האם האמון במשטרה עלה.

<שי יאסו: למעשה זה יהווה מדד להצלחה של התכנית.

<שי יאסו: זה אחד הממדים.

<שי יאסו: אדוני אסיים, יש עוד נקודות, אבל אסיים בנימה אישית.

<שי יאסו: כפי שאמרתי אני 20 שנה ויוצא הקהילה מצד אחד ומצד שני אני שוטר במשטרה.

<שי יאסו: אני בשטח הרבה.

<שי יאסו: הייתי הרבה בכל תפקידי השטח, תפקיד מהותי ואני שמח על התכנית.

<שי יאסו: אני אומר את זה חד- משמעית, ברמה האישית אני שמח למען עתיד הילדים שלי ובכלל למען הקהילה.

<שי יאסו: התכנית הזאת היא טובה, צריך לפקח, צריך לבקר אותה, צריך לראות שבאמת הדברים זזים.

<שי יאסו: מצד שני, אני מציע להבין ולדעת שהמשטרה זה עוד נקודה.

<שי יאסו: יש עוד גופים שצריכים לעשות את השינוי הזה.

<שי יאסו: מבחינתי, רוב השינוי זה התכנית הזאת.

<שי יאסו: אם כל המשרדים, ומבלי לנקוב בשמות, אם כל המשרדים ייקחו את התכנית הזאת ויישמו אותה, כל אחד במשרד, שלו הלכה למעשה, החברה תיראה אחרת ואנחנו גם נרגיש אחרת.

<שי יאסו: זה מאוד מאוד חשוב.

<שי יאסו: המשטרה, אומנם היא בחזית אבל יש גם דברים שמביא את הנערים למצב הזה.

<שי יאסו: אני חושב שאנחנו באמת צריכים לשנס מותניים ולדעת שיש לנו קהילה שהיא מדהימה, קהילה ערכית.

<שי יאסו: אני 33 שנה בישראל ואני יכול להגיד שעדיין יש בי את התמימות.

<שי יאסו: יש לנו קהילה שהיא מיוחדת, מוכשרת, יש בה ערכים מדהימים.

<שי יאסו: אנחנו לא צריכים שום הנחות, לא צריכים שום הקלות, לא צריכים שום דבר.

<שי יאסו: צריכים שתסתכלו עלינו בגובה העיניים.

<שי יאסו: גובה העיניים זה מה שאנחנו מבקשים.

<שי יאסו: תודה רבה אדוני.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יש לי שאלה שגיל או אתה תתייחסו.

אברהם נגוסה: ממה שראיתי בסיכום הדיווח, אתם הקצבתם 22 מיליון שקל לנושא הזה.

אברהם נגוסה: אתם יכולים לפרט יותר?

<גיל עמית: לצד הגשת התכנית הוגשה בקשה לתקציב.

<גיל עמית: אני אוכל לומר שלחלק מהדברים לא נדרש תקציב, הם כבר מבוצעים בפועל.

<גיל עמית: אחד הדברים, יחסית כבדים ממה שאני זוכר, זה הנושא של תוספת שוטרים הקהילתיים בריכוזי האוכלוסייה.

<גיל עמית: זו בעצם המסה הקריטית של התקציב שם.

<גיל עמית: יש נושאים של הכשרה, של חינוך, של סדנאות.

<גיל עמית: בניינו סדנאות ייחודיות שאנחנו מריצים אותן ב-26 תחנות הליבה.

<גיל עמית: גם ערבי מפקד, גם סדנאות חינוך שמדברים על הדברים.

<גיל עמית: הוזכר הנושא של דעות קדומות וגזענות, אנחנו בהחלט מדברים על הדברים האלה שם – זו התכלית.

<גיל עמית: לדבר עם השוטרים שלנו על הדברים האלה על מנת לשנות תודעה, לשנות מסגרת התייחסות ולתת את השירות הנכון והטוב ביותר.

<גיל עמית: אגב, עלה פה הנושא של ניקוד של יוצאי אתיופיה.

<גיל עמית: אנחנו בעצם רוצים לקחת את זה ולפתוח את זה לכלל אוכלוסיות אחרות שנמצאות במדינת ישראל.

<גיל עמית: אנחנו יודעים שמדינת ישראל היא מדינה רב-תרבותית ויש אוכלוסיות אחרות ייחודיות שיש להן צרכים אחרים.

<גיל עמית: זאת הכוונה שלנו, באמת אנחנו רוצים לקחת את מה שעשינו פה עם יוצאי אתיופיה כמודל.

<גיל עמית: להרחיב אותו בשנה הקרובה או בעתיד גם לאוכלוסיות אחרות בהיבט של טיוב שירותי המשטרה לאותן אוכלוסיות.

אברהם נגוסה: ברוכה הבאה.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת טלי פלוסקוב חברת הוועדה.

אברהם נגוסה: כעת אנחנו רוצים לשמוע מעורכת דין אורית צגאי מלשכת עורכי הדין בישראל.

<אורית צגאי: תודה אדוני.

<אורית צגאי: ברשותכם מספר מילים.

<אורית צגאי: קודם, לשכת עורכי הדין מבקשת לברך על הנכונות של משטרת ישראל לבדוק את עצמה.

<אורית צגאי: תחילתו של כל תהליך קודם כל בהכרה שקיימת בעייתיות שמצריכה פתרון והידרשות לה.

<אורית צגאי: לגופם של דברים, מסקנות הוועדה כמו שאני רואה אותם כמי שעומדת בראש וועדת עולים בלשכת עורכי דין, בעצם מתייחסת לשני דברים.

<אורית צגאי: אחת, לשלב את קהילת יוצאי אתיופיה, קהילה שלי נגיד, בתוך הארגון.

<אורית צגאי: דבר נוסף, בעצם זה נוגע להתנהלות הארגון כלפי הקהילה.

<אורית צגאי: איך שאנחנו תופסים את זה, זה מוקד החולי.

<אורית צגאי: שם יש הרבה יחס, איך נגדיר אותו, לא נכון, לא הוגן שמבוסס אולי על דעות קדומות.

<אורית צגאי: כאן אני מצטרפת לדברים שאמר חבר הכנסת דב לוין, סליחה חנין - - -

דב חנין: דב לוין היה שופט בית המשפט העליון ואיש מכובד מאוד.

<אורית צגאי: נכון.

<אורית צגאי: מי שצבעו כמוני בעצם נתקל ויודע שזה קיים.

<אורית צגאי: אני קצת חוששת, ואם יורשה לי בנימה אישית, שהדברים פה, שהמאבק שהיה לא יתמסמס.

<אורית צגאי: זאת אומרת, צריך באמת לראות מהם הצעדים האופרטיביים, איך יוצקים תוכן אמתי לתוך הדברים ושזה בעצם לא כותרות.

<אורית צגאי: לשכת עורכי הדין הקימה וועדה, וועדת עולים יוצאי אתיופיה כדי לעזור ולסייע בכל הדברים שיכולים לקדם את האוכלוסייה שלי.

<אורית צגאי: אנחנו נשמח אם עכשיו תצא איזו החלטה כלשהי שהוועדה שלנו תפעל בשיתוף פעולה עם משטרת ישראל וגופים אחרים ותיתן את עמדתה בעניין.

<אורית צגאי: כפי שאמר יושב ראש האופוזיציה, אני מבינה שאתם קיבלתם רק עכשיו את נייר העמדה שכתבתי עבורכם, אז אני מתנצלת.

<אורית צגאי: שם פיטרתי את הדברים שאני בעצם חושבת שהם ראויים ושצריכים לעבות אותם קצת יותר.

<אורית צגאי: אלה בעיקר הדברים.

<אורית צגאי: תודה לאדוני.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: פנטהון אספה, יושב ראש נציגי הארגונים ומנהל ארגון טבקה.

<פנטהון אספה-דויט: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, חברים, שוטרים, חבריי.

<פנטהון אספה-דויט: תראו, אנחנו, עמותת טבקה מתעסקת בהרבה דברים ובין היתר מזה שנים רבות עוסקת גם באלימות משטרתית כלפי יוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה-דויט: ברשותנו מעל 100 תיקים שאנחנו מטפלים בהם שאזרחי יוצאי אתיופיה מתלוננים על שוטר.

<פנטהון אספה-דויט: בעבר היו לנו קשרים כאלה או אחרים או התכתבויות עם משטרת ישראל, עם המפכ"ל, עם השר לביטחון פנים.

<פנטהון אספה-דויט: האחרון ביניהם היה באוקטובר 2014 כשקיבלנו מקרה, של תלונה של אזרח שהתלונן על כך שהוא הותקף על ידי שוטרים.

<פנטהון אספה-דויט: לרוב אותם אזרחים מותקפים על ידי שוטרים נגדם הוגש כתב אישום על תקיפת שוטר.

<פנטהון אספה-דויט: כשעומדים מול שוטר, מילה מול מילה, השופטים בדרך כלל נוטים להאמין לשוטר.

<פנטהון אספה-דויט: לצערי יש הרבה מקרים כאלה.

<פנטהון אספה-דויט: באותו מקרה ששלחנו מכתב למפכ"ל ולשר לביטחון פנים קיבלנו תשובה מהמשרד לביטחון פנים, תשובה מזלזלת בשורה אחת: "זה מקרה בודד וזו לא תופעה", וזה לאחר שצירפנו רשימה של 80 מקרים שאנחנו מטפלים בהם.

<פנטהון אספה-דויט: אם 80 מקרים זה לא תופעה, מה כן?

<פנטהון אספה-דויט: אחרי שפנינו לנשיא המדינה, חודש לאחר מכן אותו מקרה של חייל צה"ל דמאס פיקדה שהותקף על ידי שוטרים, שוב שלחנו עוד מכתב חריף גם למפכ"ל, למשרד לביטחון פנים לשר לביטחון פנים.

<פנטהון אספה-דויט: למחרת קיבלנו הזמנה מהמפכ"ל לישיבה דחופה.

<פנטהון אספה-דויט: משם הדברים התגלגלו.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו בתור אלה שמכירים את המקרים הקשים ביותר, כשראינו מקרים כמו למשל התיקים שאנחנו מדברים עליהם בתקשורת, כולל דמאס פיקדה וכולל המקרה סלמסה.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו רואים ומסתכלים על המשטרה, מי זאת המשטרה הזאת, של מי המשטרה הזאת אם קהילה שלמה מתלוננת על אלימות.

<פנטהון אספה-דויט: אם אני רואה נוער יוצאי אתיופיה נקלעים לאיזו תגרה או נתקפים ובמקום לצלצל ל-100 ולהתלונן הם פוחדים כי בדרך כלל כשהמשטרה באה היא תופסת אותם ואז לוקחים אותם למעצר.

<פנטהון אספה-דויט: באנו עם כל הדברים האלה למפכ"ל לישיבה.

<פנטהון אספה-דויט: אני שמח להגיד, קודם כל אנחנו רואים, המהלך הראשון או הדבר הראשון לפתרון הבעיה זו ההכרה בבעיה והודאה שכן יש בעיה.

<פנטהון אספה-דויט: אחת הדרישות שלנו מהמפכ"ל הייתה כן.

<פנטהון אספה-דויט: אדוני המפכ"ל היה צריך להודות שיש שיטור יתר כלפי יוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה-דויט: אני שמח להגיד פה, המפכ"ל כן יצא בפומבי ואמר בתקשורת 'יש שיטור יתר'.

<פנטהון אספה-דויט: למזלנו מינה את אותה וועדה שאני שמח להיות חבר בה, אפילו חבר מוביל יחד עם חבריי השוטרים, יחד עם נציגי הקהילה, מכל רבדי החיים של החברה הישראלית: עורכי דין, אקדמאיים.

<פנטהון אספה-דויט: כבוד היושב ראש הפגישה הראשונה שלנו הייתה עם המפכ"ל.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו באנו עם המטען, עם התיקים ובאנו גם עם רשימה של דרישות החל מנשיאת מצלמות גוף, שימוש באקדחי טייזר – איך אנחנו יכולים להגביל את זה.

<פנטהון אספה-דויט: חקירות נוער, תיעוד קולי או ויזואלי בחקירות נוער.

<פנטהון אספה-דויט: הרשימה של כל מה שרב פקד שי ציין עליהם באנו ודנו עליהם.

<פנטהון אספה-דויט: אני זוכר, באחת הישיבות עם ראש הממשלה כשעלה הנושא של מצלמות גוף, כבוד ראש הממשלה אמר שיש כאן בעייתיות של פרטיות.

<פנטהון אספה-דויט: אני שמח שממלא מקום המפכ"ל בא ואמר: חבר'ה, ממילא אנחנו מצולמים במכל מקום בכל נקודת זמן, בואו נשלוט.

<פנטהון אספה-דויט: זו הייתה אמירה של שינוי תפיסה שמבחינתי יכולה להוביל לתוצאות.

<פנטהון אספה-דויט: יש תכנית, תכנית כפי כפי שפורטה לכם עכשיו על ידי רב פקד שי.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו הולכים איתה.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו, מבחינתנו, יש אומרים, כן המשטרה סרחה, המשטרה עשתה כל מיני צרות וצריך ללכת איתה ראש בראש.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו באים ואומרים, אני רוצה למנוע את המקרה הבא.

<פנטהון אספה-דויט: אני רוצה לחסוך את אותו מקרה שיכול לקרות אלמלא שיתוף הפעולה הזה.

<פנטהון אספה-דויט: המשטרה היא שלנו והמשטרה צריכה להסתכל על כל אחד ואחד כאזרח ולטפל בו בצורה שווה, שוויונית.

<פנטהון אספה-דויט: לכן אנחנו הובלנו את המהלך הזה, הגענו לאן שהגענו.

<פנטהון אספה-דויט: מבחן התוצאה, זה ביישום התכנית הזאת.

<פנטהון אספה-דויט: אני כבר רואה שיש דברים שהם כבר מיושמים.

<פנטהון אספה-דויט: כמו למשל: פיילוט שהולך להתחיל לגבי מצלמות גוף.

<פנטהון אספה-דויט: אקדח טייזר, שיש קצין שמונה באופן ספציפי שיטפל, שיפקח על השימוש באקדחי טייזר.

<פנטהון אספה-דויט: אני מבין שיש אפליקציה שאפשר כמובן להיעזר בה.

<פנטהון אספה-דויט: השינוי התרבותי שהשוטרים עוברים, החינוך – זה מאוד מאוד חשוב.

<פנטהון אספה-דויט: זה לא חד-צדדי.

<פנטהון אספה-דויט: גם אנחנו אומרים שאנחנו צריכים כקהילה, כחברה צריכים גם ללמוד ביחד עם השוטרים, לדעת לגשר על הפער הקיים.

<פנטהון אספה-דויט: אז אנחנו יכולים לבטוח בשוטרים שלנו והשוטרים יכולים להסתכל עלינו כאזרחים שהם מגנים עלינו ולא להפך.

<פנטהון אספה-דויט: אני מאוד שמח.

<פנטהון אספה-דויט: אומנם אנחנו בתחילתה של עבודה.

<פנטהון אספה-דויט: יש תכנית, תכנית שמתפתחת לה תוך כדי, לא הכול סגור בינתיים.

<פנטהון אספה-דויט: אבל, לאן שהגענו כרגע זו נקודת מפתח שעליה אפשר רק לבנות והתקדם.

<פנטהון אספה-דויט: אני רוצה לסיים, אני גם לא תמים שלא יקרה מקרה כזה או אחר, פזיז כזה או אחר.

<פנטהון אספה-דויט: יעשה מעשה?

<פנטהון אספה-דויט: – כן יהיו, אבל אנחנו שם כן צריכים לשנס מותניים, להסתכל.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו לא נחסוך במאמצים להביא את אותו שוטר שפשע, שסרח למשפט.

<פנטהון אספה-דויט: כן הוא צריך לקבל את העונש, אבל זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לשתף פעולה.

<פנטהון אספה-דויט: מבלי שיתוף הפעולה שלנו המשטרה גם לא תצליח ולא משנה מה היא תעשה.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו מבחינתנו, נושאים עיננו כלפי המשטרה שהיא תעשה את העבודה ותיישם את התכנית.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו מסתכלים פנימה כלפי עצמנו מה אנחנו יכולים לעשות על מנת לסייע לשוטרים, למשטרת ישראל כדי שהתכנית הזאת תצליח.

<פנטהון אספה-דויט: בסוף כולנו נרוויח מזה.

<פנטהון אספה-דויט: עוד נקודה שאני רוצה לציין, רב פקד שי ציין את זה.

<פנטהון אספה-דויט: הלוואי שמשרדים אחרים היו יכולים להיות פתוחים, להיות עם גישה פתוחה, גישה מאוד מאוד משלבת, גישה מאוד מאוד לא פטרנליסטית שתבוא ותשמע וביחד תציג את התכניות בלי טריקים.

<פנטהון אספה-דויט: אני לא אומר שאין טריקים במשטרה, אבל לפחות ממה שאני רואה עם זה אנחנו יכולים להתקדם.

<פנטהון אספה-דויט: זה יכול להיות מודל למשרדים אחרים שיש לנו בעיה איתם, יש לנו הרבה בעיות.

<פנטהון אספה-דויט: כמו ששי אמר: 'זו רק נקודה אחת ויש הרבה נקודות בחברה הישראלית ובמשרדים אחרים'.

<פנטהון אספה-דויט: מח"ש, עדיין יש לנו בעיה במח"ש.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו צריכים כן שמח"ש יהיו פתוחים כמו שהמשטרה הראתה נכונות להיות פתוחה.

<פנטהון אספה-דויט: אני חושב שיש לנו הרבה בעיות שם וכן צריך לטפל בזה.

<פנטהון אספה-דויט: "חוק המישוש" – הוזכר פה.

<פנטהון אספה-דויט: אוי לנו שאנחנו מצד אחד נגבש תכנית שתשפר את המצב וביד השנייה אנחנו נקלל אותה.

<פנטהון אספה-דויט: אנחנו צריכים לחשוב טוב טוב אם "חוק המישוש" כן בא בקנה אחד עם התכנית שאנחנו מציגים אותה פה.

<פנטהון אספה-דויט: לכן אני מבקש ודורש שתעשה חשיבה מעמיקה לפני שהחוק הזה עובר.

<פנטהון אספה-דויט: בסופו של דבר אנחנו נראה את עצמנו באותה נקודה ולא התקדמנו לשום מקום אחר.

<פנטהון אספה-דויט: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת פרופסור יוסי יונה, הוא היה בהתחלה, שמע את הדיווח של השוטרים, אבל הוא היה חייב להצביע בוועדה אחרת, הוא חזר.

אברהם נגוסה: תודה רבה שחזרת.

אברהם נגוסה: רשות הדיבור שלך.

יוסי יונה: תודה רבה אברהם באמת על העבודה הנהדרת שאתה עושה פה בכנסת בכל הנושא של קידום יוצאי אתיופיה.

יוסי יונה: בכלל המאמצים האחרונים שעשית כדי להבטיח בואם של יוצאי אתיופיה האחרים שנשארו שם.

יוסי יונה: אז את המחמאות בזכות אתה מקבל אותן.

יוסי יונה: אני רוצה להגיד כמה דברים עקרוניים.

יוסי יונה: האחד, אנחנו פה יושבים אל מול נציגי משטרת ישראל ואנחנו גם יודעים, אני אומר את זה בהבנה, שאתם למעשה נמצאים במקום שהבעיות המבניות של קליטת יוצאי אתיופיה הן מתנקזות אליו.

יוסי יונה: כלומר, הבעיות הן כל כך חמורות וכל כך מבניות שקשורות בחברה הישראלית בכללותה לפני שהן מגיעות לעניין המשטרתי.

יוסי יונה: כאן אני אוכל לומר כמי שיש לנו אחריות לכך בין אם זה נציגי ציבור, בין אם זה החברה.

יוסי יונה: זה לא רק עניין של מוסדות, גם החברה הלא אתיופית, היהודית הלא אתיופית שלוקה בהמון עיוורון צבע, לוקה בגזענות ואנחנו יודעים את זה ולכן זו גם האחריות שלנו.

יוסי יונה: כלומר, של הציבור הלא אתיופי לכך שלא נעשה, לטעמי, ניסיון או מאמצים עמוקים או מבניים כדי לבער את הנגע הזה מתוכנו.

יוסי יונה: בוודאי שזה גולש לאופן בו מוסדות ציבוריים מתנהלים אל מול יוצאי אתיופיה.

יוסי יונה: המשטרה נתקלת במקום האחרון והיא, המשטרה בכל זאת חלק אינטגרלי של החברה הישראלית ולא מהווה איזה משהו שהוא ייחודי לחברה הישראלית.

יוסי יונה: פה בכל זאת מה לעשות ומה לומר.

יוסי יונה: אני לא שמעתי את כל הדיון, וכפי שאברהם יושב ראש ציין לפני כן, אתם יודעים אנחנו מתוזזים כאן בכנסת ושולפים אותנו מתוך הוועדה, 'תקפוץ לוועדה ההיא כדי להצביע' ודברים מהסוג הזה.

יוסי יונה: אתכם הסליחה, זה לא נועד לצאת החוצה כדי להתרווח ולשתות כוס קפה אלא לרוץ בין וועדות.

יוסי יונה: מה שאני רוצה לומר, אני התעסקתי שנים רבות בתחום הזה של רב-תרבותיות.

יוסי יונה: שמעתי שנעשים ניסיונות לראות מה ניתן לדלות בכל הנושא הזה של הרב-תרבותיות לתוך האופן בו משטרת ישראל מתנהלת אל מול מיעוטים בכלל, קבוצות מיעוט ויוצאי אתיופיה בפרט.

יוסי יונה: אני גם הייתי בקשר מאוד אמיץ עם פרופסור בן פורת והבאתי את הטענה הזאת כמשהו שהוא מעין הערה פורה.

יוסי יונה: פרופסור בן פורת באוניברסיטת בן גוריון עוסק בנושאים של מדיניות ציבורית ושיפור.

יוסי יונה: הוא עושה מחקרים בינלאומיים.

יוסי יונה: ממנו הבנתי, אני אומר את זה כך כהערה הכי כללית ותיקחו אותה ככללית, שהוא לא מצא מספיק נכונות מצד משטרת ישראל לבוא באיזה משא ומתן איתו, איזה לימוד איתו באופן שבו סוגיות שכאלה מתמודדים איתן במקומות אחרים בעולם.

יוסי יונה: מקום ההתמחות שלו היה קנדה.

יוסי יונה: יש מקום אולי, אני אומר את זה באופן הכי טנטטיבי ופה המקום לומר הערכה על עבודת משטרת ישראל.

יוסי יונה: תבינו, באמת במידתיות שההערות שלי כאן

יוסי יונה: נאמרות בעניין של יותר מוכנות.

יוסי יונה: אני אגיד את הדבר הבא.

יוסי יונה: כולנו, הישראלים יש בנו במידה כזאת או אחרת את המפלצת הגזענית ולא ניתן להתמודד עם הבעיה אם לא נכיר בכך.

יוסי יונה: אני אומר כולנו, אני אומר גם עלי ככל אחד שהמפלצת הזאת רובצת אצלו באיזה מקום ויוצאת כלפי קבוצה כזאת או אחרת.

יוסי יונה: הבגרות שלנו כבני אדם נאורים זה לא להכחיש שיש מפלצת אלא לומר ישנה מפלצת ובואו נראה איך אנחנו מתמודדים איתה.

יוסי יונה: זה מה שלטעמי עושה את האדם נאור.

יוסי יונה: מעט מאוד אנשים אין להם דעות קדומות.

יוסי יונה: לכן אני אומר שכצעד ראשון לומר כן יש בעיה עם דעות קדומות ופה ושם אנחנו קצת גזעניים ובואו נראה איך מטפלים בכך.

יוסי יונה: באמת אני אומר גם על עצמי, שלא תבינו שאני זורק ביקורת על הזולת ופוטר את עצמי מהעניין הזה.

יוסי יונה: זה נגע שהוא נגע אוניברסלי.

יוסי יונה: רעיון אחד שאני בטוח שדנתם בו והוא בעניין של התמודדות אל מול יוצאי אתיופיה במפגש – בהחלט אפשר לכנות אותו ולכן אנחנו יושבים פה, אני יודע שהוא בעייתי – בין משטרת ישראל לבין יוצאי אתיופיה.

יוסי יונה: אני זוכר שבזמנו בניו יורק היה הסדר מאוד קבוע, בשכונות של שחורים תמיד יש שוטר לבן שוטר שחור כדרך קבע.

יוסי יונה: אני יודע שפה דיברתם על המאמצים לגייס עוד שוטרים מיוצאי אתיופיה.

יוסי יונה: קיימת הבעיה הזאת, נניח שתיקחו לדוגמה שוטרים אחרים, אנחנו יודעים באופן ספציפי שבשיקגו או בניו יורק את היחס הגזעני שלהם כלפי אפרו-אמריקאים.

יוסי יונה: אחד הדרכים שמשטרת ניו יורק רצתה לטפל בעניין הזה, היא ככה קבעה, שבשכונות שהמאפיין הדמוגרפי שלהן הוא כזה או כזה, היא דאגה שהשיטור יהיה רב-תרבותי ולא בעניין שלתת שיעורים רב-תרבותיים לשוטרים שזה דבר מאוד מאוד חשוב.

יוסי יונה: אני גם עסקתי בזה פה ושם.

יוסי יונה: כאן באה השאלה, האם שיעור הגיוס של שוטרים מיוצאי אתיופיה הוא בהיקפים או בשיעורים כאלה שיכולים לעודד או לאפשר סוג כזה של שיטור קהילתי, שתמיד יצוותו שוטרת מיוצאי אתיופיה ושוטרת שלא יוצאת אתיופיה?

יוסי יונה: אני חושב שהנוכחות, זה נאמר גם לפני כן באחת ההערות.

יוסי יונה: חבר הכנסת מוטי יוגב הביא דוגמאות מסוימות שכן צריכים לשלוח עובדת סוציאלית שהיא מיוצאי אתיופיה, כן צריך לשלוח שוטר יוצא אתיופיה ולא רק כשאומרים או.

יוסי יונה: קיי קרה מקרה חירום ואז נשלח, לא, אלא כהסדר קבוע, שיבואו במגע עם אוכלוסיות.

יוסי יונה: כשאנחנו יודעים ששיעור התושבים הוא כזה וכזה של יוצאי אתיופיה אז צריך לדאוג שתהייה הערכות, אפילו עתידית.

יוסי יונה: אני שואל, האם יש מחשבה שכזאת שתהייה הערכות עתידית שיהיה סוג כזה של שיטור קהילתי שיהיה בזוגות, נכנה אותו במרכאות, רב-גזעי?

יוסי יונה: השאלה היא אליכם.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מכבאות, שיקו בר דב.

<ישעיהו בר דב: שלום רב, יושב ראש, חברי כנסת, חברים.

<ישעיהו בר דב: אני מתנצל, אני כמו חברי כנסת רץ לוועדה נוספת, אז כמה נתונים לגבי הכבאות.

<ישעיהו בר דב: בכבאות היו, אחרי הרפורמה שנערכה בשנת 2013 יש קליטה מאוד גדולה של עובדים.

<ישעיהו בר דב: הרבה עובדים מיוצאי אתיופיה נקלטו, כ-35 עובדים רק בשנתיים האחרונות.

<ישעיהו בר דב: אנחנו עומדים מבחינת אחוזי איוש שלנו, של הכבאות, ב-2% שזה מקביל למספרים של האוכלוסייה.

<ישעיהו בר דב: בסך הכול העובדים שנקלטים, אנחנו לא עושים פה איזה הליך של הקלות או הנחות, אנשים באים ועושים את כל התהליכים.

<ישעיהו בר דב: אלו תהליכים מאוד קשים להיקלט.

<ישעיהו בר דב: כדי שתהייה לכם פרופורציה, בגיוס האחרון מ-8,000 אנשים שהגישו מעומדות יקלטו 250.

<ישעיהו בר דב: רק שיהיה ברור, מתוכם סדר גודל של 30 הם יוצאי העדה האתיופית – מבחינתנו כי הם פשוט טובים, פשוט טובים.

<ישעיהו בר דב: במקביל אנחנו עושים עוד כל מיני הליכים.

<ישעיהו בר דב: רק בקורס הקרוב, מתוך 60 ומשהו, 14 מתוכם יהיו יוצאי העדה האתיופית ואנחנו נותנים לזה דגש.

<ישעיהו בר דב: במקביל יש תהליכים של תרגום כל מיני חומרים מקצועיים שאנחנו מספקים להם בנושא בטיחות אש בשפה האמהרית כדי להקל את התהליכים האלה.

<ישעיהו בר דב: אנחנו התחלנו איזו עבודת מטה כדי לנסות לקלוט חבר'ה שהם בשלב ההתנדבות לצבא/שירות לאומי, לבנות להם איזה מסלול שבסופו הם גם יעברו תהליך של לימודים להיות הנדסאי תעשייה וניהול או בניין.

<ישעיהו בר דב: הם יכנסו להליך של פיקוח שזה בעצם מקצוע לעתיד.

<ישעיהו בר דב: לקלוט אותם, התחלנו עבודת מטה עם נציבות שירות המדינה, משרד האוצר וכמובן שהמשרד לביטחון פנים שותף לכל התהליכים האלה כדי לפתח את התהליך הזה.

<ישעיהו בר דב: אני בא ואומר שהנקודה שלנו, אנחנו רואים אותם שווים לשווים ובעצם הם חלק מאיתנו בכל התהליכים והם נכנסים לכל המערכת מהצד המקצועי והטוב.

<ישעיהו בר דב: זו קהילה מאוד טובה וחזקה ואנחנו מברכים על זה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חזי לוי משיטור העירוני נתניה.

אברהם נגוסה: בוא תתקרב לרמקול.

<חזי לוי: קודם טוב צהריים טובים לכולם.

<חזי לוי: אני מברך על הוועדה הזאת.

<חזי לוי: זאת הפעם הראשונה שאני נמצא בוועדות כאלה גם כן.

<חזי לוי: באמת, כל הכבוד, יישר כוח.

<חזי לוי: אני רק יכול לספר.

<חזי לוי: אני מעיריית נתניה ואני יכול לספר שברמה כללית אנחנו אוהבים לחבק את הקהילה.

<חזי לוי: אצלנו, אנחנו דווקא מחזקים את הקהילה דווקא בשיטור העירוני אצלי.

<חזי לוי: לי יש גם כן מנהלי משמרות שהם מיוצאי הקהילה ואנחנו משתדלים לעשות אכיפה שוויונית ולא יוצאת דופן.

<חזי לוי: גם בכל דבר ועניין שאנחנו משתפים, הקהילה אצלנו בנתניה היא ממש מעורבת בכל דבר שיש גם בדברים הטובים וגם אם הדברים לא טובים.

<חזי לוי: יש לנו גם את מנהלי המתנ"סים שהם מיוצאי הקהילה.

<חזי לוי: בכל דבר אנחנו מחברים אותם ביחד, אפילו אני מזמין את כולם ואין לי בעיה.

<חזי לוי: אני לא אגיד שתמיד אין בעיות, יש בעיות.

<חזי לוי: יש לפעמים קשיים כל מינים.

<חזי לוי: אתם יכולים לראות, כל הקהילה מחוברת אלינו, ברוב הדברים אנחנו ביחד, עושים את הדברים ביחד.

<חזי לוי: אני חושב שבנתניה יש את השותפות הכי יפה.

<חזי לוי: אפשר להסתכל עליה, אפשר לבוא לראות, זה מודל להעריץ.

<חזי לוי: זה הכול.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: יש מישהו מהשב"ס (שירות בתי הסוהר)?

אברהם נגוסה: בבקשה.

<נפתלי שמולביץ: שלום לך אדוני, שמי עורך הדין נפתלי שמולביץ משירות בתי הסוהר.

<נפתלי שמולביץ: אנחנו בשב"ס, יש לנו יוצאי עדה בשני מקומות.

<נפתלי שמולביץ: גם בקרב העובדים וגם בקרב אלה שיושבים אצלנו, כמו שחברת הכנסת שציינה את הביקור שלה בכלא אופק.

<נפתלי שמולביץ: מבחינת העובדים אנחנו למעשה כבר משלשים את המספר ביחס לאחוז בני הקהילה במגזר הכללי.

<נפתלי שמולביץ: להבנתי במדינת ישראל מדובר בסך הכול בין 1.8% לבין 2%, אצלנו מדובר ב- 4.7% מכלל העובדים.

<נפתלי שמולביץ: אחר בחינה לא מצאנו שום צורך בתכניות מיוחדות.

<נפתלי שמולביץ: אנחנו כבר מדברים על דור שני ושלישי, אנשים שכבר שירותו בצבא, אנשים שיש להם כבר השכלה, הם עומדים בקריטריונים שלנו ומתגייסים למעשה בהמוניהם.

<נפתלי שמולביץ: אפילו לפני מספר חודשים ניהלו יום מיוחד, פתחנו יום מיוחד לבני העדה בדרום, יום גיוס ואנשים התגייסו והם ממשיכים להתגייס.

<נפתלי שמולביץ: מבחינת הטיפול באסירים, אדוני כבר מכיר את כלא אופק ואת התכניות המיוחדות שיש שם: "תכנית שורשים" ו"תכניות מספרות".

<נפתלי שמולביץ: אנחנו מוצאים שיש באמת פירות לתכניות הללו ומבקשים ומציעים שהקהילה תצטרף אלינו לגבי המשך התכניות.

<נפתלי שמולביץ: תודה רבה אדוני.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: שרה כהן מנהלת מחלקת רווחה במשרד העלייה והקליטה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<שרה כהן: שירות הרווחה.

אברהם נגוסה: שירות הרווחה.

<שרה כהן: אני רוצה להתייחס לזה מזווית ההתבוננות שלנו, של משרד הקליטה בתהליך שהתחרש בעיקר בשנה האחרונה במסגרת "דרך חדשה".

<שרה כהן: בעצם בתכנית "דרך חדשה" מהזווית של המשרד לביטחון פנים אני עצמי נטלתי חלק בכמה מפגשים שהתקיימו תחת מטריית ההובלה של המשרד לביטחון פנים.

<שרה כהן: בעצם התקיים שם דיון ושיח סביב חלק לא מבוטל מהשאלות והסוגיות שעלו כאן.

<שרה כהן: ברמה הפרקטית מבחינת המקום שלי בשירות הרווחה, אני בעיקר מצויה, יש לי כמובן את תמונת המצב הכוללת של המשרד לביטחון פנים שתתייחס לפחות לתכנית שהכין על כל המערך, שחלק מכל האנשים שנמצאים כאן מייצגים אותו, בעצם דרך כל האגפים של המשרד לביטחון פנים.

<שרה כהן: מבחינתי זו הייתה אחת ההתרשמויות היותר בולטות לגבי אופי העבודה שהמשרד לביטחון פנים עשה, בכך שהוא התייחס לכל אחד מהגופים ובעצם נתן זרקור לכל אחד מהצרכים בכל אחד מהתחומים.

<שרה כהן: אני יותר מעורבת כרגע בתהליך שנעשה "בעיר ללא אלימות".

<שרה כהן: במסגרתו בשנה האחרונה אנחנו כן בנינו מתווה עבודה שבאמצעותו אפשר יהיה להגיע לתכניות שמותאמות יותר למסגרת "עיר ללא אלימות".

<שרה כהן: אין כאן נציג של "עיר ללא אלימות" אז אני מרגישה שאני אולי יכולה לבוא ולשקף.

<שרה כהן: ביחד איתם אנחנו עובדים כרגע להוציא גם מסמך משותף של משרד העלייה והקליטה "עיר ללא אלימות", כדי שבעצם ינחה גם את אותן רשויות שנוטלות חלק בתוך התכנית בתכניות שהן מיועדות ומותאמות לאוכלוסיית העולים באופן כללי.

<שרה כהן: זאת אומרת, מתוך מיפוי שיערך בכל אחד מהישובים לגבי מה מתרחש עם אוכלוסיית העולים.

<שרה כהן: חשוב לי לציין כאן נקודה אחת בשיח שאנחנו מקיימים עם "עיר ללא אלימות" שהאמירה שלנו כאן, והיא בהחלט מקובלת על גורמי "עיר ללא אלימות", שההתייחסות לאוכלוסיית העולים לא תהייה רק מהמקום של מי שמייצר קושי אלא מהמקום של היכולת והתרומה לתהליך העירוני הכולל, שמכוון בעצם להתמודדות עם אלימות ב-seating יישובי.

<שרה כהן: זאת תכנית שהיא תכנית קהילתית שמבחינת היישוב בעצם היא אמורה להפחית את כל מה שקשור לנושא של התנהגויות שהן התנהגויות אלימות.

<שרה כהן: האמירה שלו בהקשר של אוכלוסיית העולים זה לבוא ולבחון איך אפשר לייצר תהליך של שיתוף וגיוס העולים בכל אחד מהמערכים שמייצרים התמודדות קהילתית.

<שרה כהן: לדוגמה: לצרף ולחזק את האוכלוסייה של ההורים העולים כחלק מסיירות ההורים שמתקיימות.

<שרה כהן: כחלק מהתהליך שנעשה למשל במועצת התלמידים העירונית.

<שרה כהן: כחלק מתוך הסטודנטים לדוגמה שמסיירים בתוך העיר, למשל את הסיירות שמסובבות.

<שרה כהן: כלומר, לבוא ולראות, אבל לעשות תהליך שהוא תהליך מואץ בגיוס שלהם לטובת השיפור בתוך העיר ובאמירה.

<שרה כהן: כחלק מהתקציב ש"עיר ללא אלימות" אמורה לקבל יש גם סביב העבודה שהיא עבודה עם ההורים העולים.

<שרה כהן: פה אנחנו רואים את אחת החוליות שמחייבות, כרגע יש בתוך התהליך, כלומר ישבתי בשבוע שעבר עם מי שמרכזת בנושא ב"עיר ללא אלימות" ויש כאן שורה של צעדים מאוד יפים סביב כל מה שקשור בנושא של הכשרת אנשי מקצוע ותהליכי הסברה, גיוס של מנהיגות מתוך הקהילה.

<שרה כהן: זו עבודה שאני מאוד מקווה שכחלק מתוך התקציב, שגם "עיר ללא אלימות" קיבלה במסגרת התכנית יהיה אפשר להביא אותה לידי ביטוי.

<שרה כהן: שוב, תחת המטרייה הכוללת של המשרד לביטחון פנים.

<שרה כהן: שוב אני חוזרת ואומרת, אני חושבת שנעשתה כאן, מזווית המקצועית שלי, עבודה שהיא עבודה ממשלתית מאוד יפה וכמובן גם עם הרשות למלחמה בסמים.

<שרה כהן: עוד משפט אחד שאני רוצה לציין, חלק מתוך הפלטפורמה שבאמצעותה גם תיעשה עבודה בקרב בני הנוער, היא תעשה במסגרת התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.

<שרה כהן: תכנית "360", גם התקציבים שיהיו מתוך התקציבים שיהיו מתוך משרד הרווחה וגם חלק מתוך התקציבים שיועברו ממקורות אחרים ישתמשו בפלטפורמה של התכנית הלאומית.

<שרה כהן: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: ירון יחיאס מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ירון יחיאס: שלום לכולם.

<ירון יחיאס: אני ירון, מקדם מדיניות של ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.

<ירון יחיאס: קודם כל אני רוצה לברך על השינוי שיש כאן במשטרה בכל הנוגע להכרה שיש בעיה.

<ירון יחיאס: אני רוצה להתייחס לחלק של הייצוג ההולם.

<ירון יחיאס: קודם כל, כל הכבוד שאתם עומדים ביעד, היינו מצפים לראות יותר ייצוג.

<ירון יחיאס: ההצעה שפרופסור יונה הציע כאן, זו הצעה שבאמת כדאי לשקול אותה בכובד ראש.

<ירון יחיאס: אנחנו היינו רוצים לקבל יותר התייחסות בנוגע לפרויקט הצילום, התיעוד הוויזואלי.

<ירון יחיאס: בעבר הועלתה הצעת חוק על ידי חבר הכנסת אברהם נגוסה: תיעוד וויזואלי של שוטרים.

<ירון יחיאס: תיעוד וויזואלי כהגדרתו בפקודת סדר דין פלילי, חקירת חשודים – אותו התיעוד.

<ירון יחיאס: יחד עם זאת, אני הגעתי באיחור לדיון אבל עשיתי פה קצת השלמות, לא ניתנו לא יעדים בנוגע לפיילוט שבוצע כרגע, לא באיזה חתכים, לא אזורים מסוימים, היכן הוא יתקיים ומהן ההשלכות.

<ירון יחיאס: בד בבד מקדמים לנו פה חוק שנקרא "חוק המישוש" שהוא חוק מאוד בעייתי ונפסל גם בארה"ב וגם באנגליה.

<ירון יחיאס: עקב הבעיה שיש פה מלכתחילה, הבעיה המהותית, צריך לתת את הדעת לגבי התיעוד הוויזואלי.

<ירון יחיאס: לא הבנתי למה הפיילוט הזה מלכתחילה בוצע, הייתי שמח לקבל מהמשטרה תשובה כי הפיילוט הזה כבר בוצע בשנת 2013 על ידי תאגיד ראנד.

<ירון יחיאס: המשטרה ביצעה צילום ותיעוד וויזואלי בין מפגשי אזרח לשוטר במספר ערים.

<ירון יחיאס: יחד עם זאת, אנחנו באים עוד פעם עם אותו פיילוט.

<ירון יחיאס: אנחנו מרגישים שיש פה חזרה במקום להתמודד עם הבעיה האמתית כי בסופו של יום כולנו רוצים להאמין במשטרה, המשטרה מייצגת את כל האזרחים במדינה וכל האזרחים רוצים לבטוח בה בין אם אתה בצבע שחור, לבן או צבע אחר.

<ירון יחיאס: היינו שמחים מאוד לקבל התייחסות מבחינת זמנים קונקרטיים והאם ההצעה של פיילוט המצלמות הולכת להיכנס להחלטת ממשלה 324.

<ירון יחיאס: היינו מבקשים גם שזה יקודם באמצעות חקיקה ולא באמצעות תקנה כלשהי מטעם המשטרה.

<ירון יחיאס: היינו רוצים שזה יכנס כחקיקה וכמה שיותר מהר, כי במאי הייתה פה מחאה.

<ירון יחיאס: אנחנו כבר בנובמבר ואנחנו עדיין לא רואים תוצאות מבחינת תוצאות קונקרטיות.

<ירון יחיאס: מה שכן, אנחנו מברכים על הנגשת הטפסים כי בסופו של יום זה תהלך מאוד חשוב.

<ירון יחיאס: יש הרגשה טובה, אבל יחד עם זאת התיעוד הוויזואלי הוא מאוד חשוב.

<ירון יחיאס: "חוק המצלמות" הוא מאוד מאוד חשוב והיינו רוצים לקבל התייחסות קונקרטית מבחינת זמנים, איך, מתי ולמה.

<ירון יחיאס: עוד נקודה שפה צצה בשבועות האחרונים.

<ירון יחיאס: השר לביטחון פנים היה אמור להיות בפגישה ואני לא רואה אותו - - -

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: לא היום.

אברהם נגוסה: בפגישה הבאה.

<ירון וחיאס: בפגישה הבאה.

<ירון וחיאס: או.

<ירון וחיאס: קיי.

<ירון וחיאס: היינו שמחים גם לשמוע על מקרה יוסף סלמסה ז"ל.

<ירון וחיאס: אנחנו, כל מדינת ישראל ראתה בטלוויזיה מה שקרה ויש התעלומות מהפיל שבמרכז החדר והרי זה לא יתכן.

<ירון וחיאס: צריך לתת התייחסות גם לכך.

<ירון וחיאס: מחר יהיה דיון בוועדה לביקורת המדינה, אנחנו גם נשמח לקבל את הניירות לשם.

<ירון וחיאס: תודה רבה לחברי הוועדה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: כמה דברי הבהרה ממה שציינת.

אברהם נגוסה: הגעת מאוחר.

אברהם נגוסה: אני ציינתי בהתחלה בעניין סלמסה והדברים האלה ובכלל את הדיון עם השר קבענו אותו עם וועדת הפנים ביחד, וועדה משותפת ולכן ביקשנו שגם השר יהיה.

אברהם נגוסה: יעלו גם את נושא הטייזר וגם כל הנושאים המרכזיים כולל המצלמות.

אברהם נגוסה: חשוב, לא שכחנו את זה, רק יש תכנית בעניין הזה.

אברהם נגוסה: בעניין הצעת החוק אני רוצה להבהיר שהצעת החוק מתקדמת והייתה בוועדת השרים לעניין חקיקה.

אברהם נגוסה: היה צריך להשלים כמה דברים כמו: העניין של תיאום עם התקציב, כמה זה עולה.

אברהם נגוסה: ישבתי עם האיש ממשרד האוצר, ישבתי עם אגף פלילים במשרד המשפטים, ישבתי עם השר והיועץ המשפטי.

אברהם נגוסה: אנחנו דנים על זה.

אברהם נגוסה: אני מסכים אתך שאנחנו לא נסתפק בתקנון וכל זה, אנחנו נמשיך שזה יהיה מעוגן בחוק.

אברהם נגוסה: אני אשמח מאוד להערות שתגיש, האם תרצה להתייחס?

<גיל עמית: כמה מילים כלליות לגבי הנושא של מצלמות גוף.

<גיל עמית: הנושא של מצלמות גוף הוא לא רק בהיבט של יוצאי הקהילה, הוא לכלל החברה.

<גיל עמית: נכון שזה עלה במסגרת העבודה של צוות ההיגוי ומשם בעצם המשטרה לקחה את זה וקיבלה החלטה אסטרטגית שאנחנו הולכים לשם.

<גיל עמית: עכשיו זה נשאר ברמת הביצוע.

<גיל עמית: כרגע לומדים, יש לזה הרבה משמעויות ומורכבות, אבל אנחנו שם.

<גיל עמית: זאת אומרת, זה יבוצע.

<גיל עמית: בהקדם ייערך הפיילוט, נלמד אותו ונפיק את המסקנות ונצא לדרך.

<גיל עמית: אנחנו, בהחלט ברור לנו מאוד שמפגש כזה שהוא מפוקח ומתועד הוא גם הרבה יותר מבוקר מבחינת שני הצדדים, גם מבחינת התודה וגם מבחינת ההתנהגות של שני הצדדים ולכן אנחנו רואים בזה צעד מאוד מאוד חיובי.

<גיל עמית: זה כלי עבודה של משטרת ישראל לכל עניין ודבר.

<גיל עמית: אנחנו בעדו והוא ייושם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: גברת וואגי טבג'ה מהרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ווגאי טבג'ה: שלום.

<ווגאי טבג'ה: תודה לרשות הדיבור.

<ווגאי טבג'ה: גם אני שייכת לוועדה הבין משרדית של המשרד לביטחון פנים יחד עם המשטרה ו"יעד", "טבקה" ועוד גופים שהם לא פה.

<ווגאי טבג'ה: המטרה של התכנית באמת הייתה ליצור איזה רצף מענה גם לקהילת יוצאי אתיופיה וגם לחברה הישראלית.

<ווגאי טבג'ה: אחד הדברים שאני מתמודדת איתם זה בנושא של מניעת שימוש בסמים ואלכוהול בקרב קהילת יוצאי אתיופיה.

<ווגאי טבג'ה: קודם כל נקודת הפתיחה שלי, הנושא של סמים ואלכוהול, זה נושא מאוד חדש שאנחנו נחשפים אליו פה בישראל.

<ווגאי טבג'ה: זה בעצם מצריך מאתנו, מהמשרד איזו בחינה וחיפוש דרכי הנגשה של השירות לקהילת יוצאי אתיופיה.

<ווגאי טבג'ה: בראש ובראשונה בעצם למידת הנושא, מידע וידע בנושא של סמים ואלכוהול וסכנות.

<ווגאי טבג'ה: קהילת יוצאי אתיופיה, למי שקצת מכיר את ההיסטוריה – אנחנו לא נחזור, אבל אנחנו כן מכירים את האלכוהול הביתי.

<ווגאי טבג'ה: פחות היינו חשופים לאלכוהול התעשייתי.

<ווגאי טבג'ה: כרגע בעצם אחת התופעות הקשות שיש לנו זו צריכת אלכוהול מפורזת בקרב יוצאי אתיופיה, גם בקרב הנוער וגם בקרב המבוגרים וגם בקרב הצעירים גילאי 18-35.

<ווגאי טבג'ה: בעצם התכנית זה להרחיב ולהעמיק את הידע והמידע בשלב הראשון.

<ווגאי טבג'ה: בשלב השני, לבנות בעצם העצמה, תכנית העצמה לקהילה, העצמה כקהילה שתיקח אחריות ושתהייה מעורבת בתהליך המניעה.

<ווגאי טבג'ה: במקביל לעשות איזה תהליך מניעה גם בקרב בני נוער.

<ווגאי טבג'ה: כאשר אנחנו, בעצם אני מובילה איזה תהליך מול גופים כמו משרד החינוך, רווחה ו-"360" ועוד גופים אמורים להצטרף לבנות איזה תהליך שהוא מניעה כוללנית גם בבתי הספר דרך שפ"י (שירות פסיכולוגי ייעוצי) וגם בתוך הרווחה.

<ווגאי טבג'ה: גם דרך חלק מהתכניות הקהילתיות שמתקיימות וכמובן דרך העובדים שלנו.

<ווגאי טבג'ה: הבעיה הזאת היא בעיה לא פשוטה שבסופו של דבר גם מובילה כמובן לאלימות, עבריינות וכל מיני תופעות קשות.

<ווגאי טבג'ה: בסופו של דבר ממדי ההצלחה שלנו בסוף התכנית זה בעצם להוריד ולצמצם את השימוש בצריכה של אלכוהול וסמים.

<ווגאי טבג'ה: כחלק מהתהליך זה הנגשת השפה.

<ווגאי טבג'ה: מה שאנחנו עושים, הכשרת אנשי מקצוע, לקחת את כל המנחים דוברי אמהרית, מנחי קבוצות ולהכשיר אותם בתחום סמים ואלכוהול כדי ליצור שפה אחידה שכולנו נוכל לדבר גם בשפה האמהרית, ולהנגיש את הדבר הזה שנקרא מידע מעבר לפרסומים, מעבר לקמפיינים ברדיו ומעבר לחומרי ההסברה שאנחנו גם מחלקים.

<ווגאי טבג'ה: בנוסף, עוד עניין שגם אנחנו יותר ויותר נחשפים לזה, כאשר קהילת יוצאי אתיופיה בסופו של דבר מודה או צורכת איזה שירות טיפולי ובעיקר בהתמכרויות, בסופו של דבר גם כשהם מצליחים להגיע למרכז טיפול כזה או אחר, הם בעצם נופלים בחזרה מאחר והקהילה עצמה לא ערוכה.

<ווגאי טבג'ה: אז גם לשם אנחנו מכוונים וגם לתחום של הטיפול, איזה טיפול מתאים יותר לקהילת יוצאי אתיופיה, קהילה שבאה מתרבות מסורתית שתחום הטיפול המודרני הוא זר לה.

<ווגאי טבג'ה: לא כולנו מכירים את ה-seating של פסיכיאטר או פסיכולוג שעושה את הטיפול.

<ווגאי טבג'ה: זה משהו שאנחנו כן מתמודדים.

<ווגאי טבג'ה: בנוסף חשוב לי מאוד מאוד להבהיר שמבחינתנו ההורים הם בלתי נפרדים מכל התכניות שלנו.

<ווגאי טבג'ה: שום תכנית לנוער לא תיעשה בלי ההורים.

<ווגאי טבג'ה: ההורים הם מערך בלתי נפרד למרות כל הקשיים שקיימים שם.

<ווגאי טבג'ה: בעצם, זאת מהות התכנית ולכן אנחנו גם נתגבר את תכנית "דרך חדשה" גם בכוח אדם ביישובים שעד היום לא היינו בהם.

<ווגאי טבג'ה: בעצם נעשה גם מיפוי מחדש של צרכים כדי לראות איך אנחנו עושים את זה בדרך הטובה ביותר.

<ווגאי טבג'ה: בנוסף, אחד הדברים המאוד חשובים, בעצם לא לדבר על ההורים אלא גם על הקהילה כקהילה.

<ווגאי טבג'ה: יש מנהיגים, יש מנהיגות, יש מנהיגות מסורת רוחנית שקיימת – גם להם צריך להתייחס, גם להם צריך להקשיב, גם להם וגם איתם צריך לעבוד.

<ווגאי טבג'ה: מבחינתנו זה חלק מתהליך העבודה.

<ווגאי טבג'ה: כמובן עוד נישה בלתי נפרדת, אנשי מקצוע מכל תחום, אחד שיש לו גישה או בכלל עבודה רגשית תרבות כפי ששמענו מהמשטרה.

<ווגאי טבג'ה: בעצם להסתכל שאנחנו חברה רב-תרבותית.

<ווגאי טבג'ה: זה לא רק קהילת יוצאי אתיופיה, יש עוד חברות.

<ווגאי טבג'ה: לכן מבחינתנו, must שאנשי מקצוע שנותנים שירותים צריכים לעבור איזו הכשרה, הכשרה רגשית תרבות ובפרט על קהילת יוצאי אתיופיה.

<ווגאי טבג'ה: מחוסר זמן אני קצת אקצר, יש פה גם נתונים.

<ווגאי טבג'ה: אשמח אולי בוועדות הבאות קצת להכניס אתכם ולתת לכם מידע קצת יותר רחב.

<ווגאי טבג'ה: תודה.

אברהם נגוסה: בדיון הבא אנחנו ניתן לך יותר זמן להציג נתונים.

<ווגאי טבג'ה: תודה.

<ירון יחיאס: רק ברשותך חבר הכנסת נגוסה, חשוב להבהיר שההערה ניתנה לגוף, לתאגיד הסטטוטורי שנקרא משטרת ישראל, עקב כך שציינו פה שהייתה הודעה על שיטור יתר ולכן כל מקרה לגופו.

אברהם נגוסה: אנחנו ניתן יצחק הילדסהיימר בבקשה.

<יצחק הילדסהיימר: תודה אדוני היושב ראש - - -

אברהם נגוסה: אנחנו לקראת סיכום, אז בקיצור.

<יצחק הילדסהיימר: למרות שאני קרוב מבחינה רגשית לקהילה של יהודי אתיופיה ויש למי מהנוכחים את הסיבה ההיסטורית לכך ואני לא אפרט כדי לא להאריך.

<יצחק הילדסהיימר: למרות שכמובן לא יחשדו בי שסבי היה יהודי אתיופי.

<יצחק הילדסהיימר: אני תמיד מקפיד לומר יהודי אתיופי ולא סתם אתיופי, אני מציע לכולם להתבטא כך.

<יצחק הילדסהיימר: למרות זאת אני רוצה לומר משהו מבחינה מסוימת לזכותה של המשטרה גם אם זה לא כל כך לזכותה.

<יצחק הילדסהיימר: לא לי לשפוט כמובן אם קיימת הפלייה של יהודים אתיופיים מבחינת שימוש בכוח כלפיהם.

<יצחק הילדסהיימר: כמו שאמרתי, אינני נראה יהודי אתיופי והייתי אדם מאוד מבוגר, קצת פחות מבוגר מהיום, הייתי כקנאי שהשתתף בהפגנה מהצד, לא השתתפתי בהפגנה אלא הייתי כעיתונאי שעמד מהצד בהפגנה.

<יצחק הילדסהיימר: זכיתי לקבל מכות נמרצות, יהודי לא אתיופי, משני שוטרים שנדנו במשפט, כלומר לא הם אישית, אבל המדינה נדונה במשפט לשלם לי פיצוי של 17 אלף שקל על ידי שופט מחוזי אחרי ערעור שהגשתי.

<יצחק הילדסהיימר: אני חושב שכדאי שכל היהודים יוצאי הקהילה ידעו שלא תמיד, אם בכלל, לא תמיד הם מופלים לרעה.

<יצחק הילדסהיימר: רציתי לומר עוד משפט אחד, עד כמה שאני יודע אנשי הקהילה האתיופית מעדיפים את השימוש במילה קהילה ולא עדה.

<יצחק הילדסהיימר: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני חושב שהגיע הזמן לסכם אלא אם מישהו רוצה להגיב ושלא ירגיש מקופח.

אברהם נגוסה: חיים.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<חיים סלם: אני רוצה להוסיף למה שנאמר פה, משרד הקליטה והעלייה הקים בשנים האחרונות מסלול ללימודי משטרה.

<חיים סלם: זה מתחיל מכיתה יא'-יב', מגמה לכל דבר.

<חיים סלם: משתתפים בו כ-150 בני הקהילה.

<חיים סלם: הרעיון הכללי הוא בעצם ליצור את האזרחות הטובה ושיהיה לשאוף בסיום המגמה גיוס יתר וגם שיכנסו למסלול המשטרה ושישתתפו בפעילויות המשטרה.

<חיים סלם: הפעילות מתבצעת בכפר הנוער הודיות, קרנות וניר העמק.

<חיים סלם: זה בתחום הפעילות המשטרה והמשרד לביטחון פנים.

<חיים סלם: השנה התחלנו עם כבאות, מסלול חדש נוסף, פיילוט בקיבוץ בנחלת יהודה – אתם לא ציינתם את זה.

<חיים סלם: - - -

<גיל עמית: נחלת יהודה.

<חיים סלם: סליחה, נחלת יהודה.

<שמעון לייני: ליד נחלת יהודה יש לנו קצין שמלווה את התהליך.

<שמעון לייני: זה חדש, התחלנו השנה בשנת הלימודים שנפתחה.

<שמעון לייני: זה פיילוט בתקווה להרחיב אותו.

<חיים סלם: זה מבוצע על ידי המשרד ואני מקווה להרחיב את זה ליותר פנימיות בכל הארץ.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני מאוד מברך את הוועדה המשותפת בין אנשי המשטרה לבין נציגי הקהילה.

אברהם נגוסה: הוועדה ישבה, דנה והגיעה למסקנות וגם לתכנית כדי ליישם את המסקנות.

אברהם נגוסה: לכן אני מאוד מברך על ההצגה של התכנית וגם את המסקנות.

אברהם נגוסה: אני גם מברך את המשטרה שבאמת לקחה את הרעיון של מצלמת גוף, מה שנקרא body camera – הולכים באמת לנסות את זה.

אברהם נגוסה: הבנתי שהתחלתם לעשות, וזה גם לא מאוחר, בנתניה ובראשון לציון וזה יכול להיות במקום אחר.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: הוועדה תשמח מאוד להתעדכן גם בלוח הזמנים.

אברהם נגוסה: אנחנו, הוועדה תתכנס לדון בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אני מדגיש, בעוד ארבעה חודשים בנושא הזה של יישום התכניות ובעניין ביצוע התכנית שהצגתם לנו.

אברהם נגוסה: אנחנו נרצה לדעת את ההתקדמות.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים לקבל מהמשטרה: 1.

אברהם נגוסה: להגיש לוועדה בעניין של המסקנות וגם את התכנית שהצגתם לנו בהקדם.

אברהם נגוסה: 2.

אברהם נגוסה: את הסקר שהצגת רב פקד שי יאסו, אתה דיברת על הסקר של התחושות של הקהילה כלפי המשטרה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל את הסקר המלא.

אברהם נגוסה: זה מאוד יעזור לנו להיערך לדיון הבא.

אברהם נגוסה: כמובן את המסמך המלא של המסקנות וגם את התכנית.

אברהם נגוסה: לנו זה מאוד חשוב כדי לעקוב.

אברהם נגוסה: בנושאים אחרים כמו: טייזר ומקרים אחרים שעלו פה בדיון, אנחנו בתיאום עם ועדת הפנים בנוכחות השר נקיים דיון בנושא הזה.

אברהם נגוסה: המועד יגיע אליהם דרך הוועדה.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.