ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 40, 2015-11-03 10:00

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: חברי הוועדה, חברת הכנסת טלי פלוסקוב וחברת הכנסת קסניה סבטלובה אורחים.

אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים, בוקר טוב לכולם ולכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: היום מציינים את יום העסקים הקטנים ואנחנו מייחדים את הדיון בוועדה לנושא עסקים קטנים של עולים.

אברהם נגוסה: ידוע לי שבעבר, אני רואה שעוד אנשים נכנסים אז אני אאפשר לאנשים להתיישב.

אברהם נגוסה: בעבר קיימנו דיון בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שבמשרד הקליטה קיים סיוע בנושא עידוד עסקים קטנים לעולים חדשים בדומה למה שיש במשרד הכלכלה לעניין הוותיקים, נותנים עידוד ותמיכה כלכלית וגם ייעוץ אסטרטגי, פיננסי וכל השאר.

אברהם נגוסה: יש גם את משרד הקליטה ויש גם את מט"י (מרכז טיפוח יזמות) שנותן.

אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו נשמח לשמוע מנציגי המשרדים ובעיקר את משרד העלייה והקליטה בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו גם נשמח לשמוע ממנכ"ל מט"י בעניין תרומתם, בכך שהם נותנים ייעוץ גם מבחינת אסטרטגית ופיננסית בתחום הארגוני עסקי.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם אנשים אחרים שבאמת, גם מצד העולים הם מייצגים עולים חדשים בעסקים קטנים וגם ארגונים.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד שאנחנו מסיימים את הפגישה בשעה 11:25 ולכן אני אומר שהדוברים, מאוד חשוב שיקצרו כדי שנספיק לתת לכל מי שרוצה להתבטא בזמן הקצוב הזה.

אברהם נגוסה: אני חייב לסיים את הישיבה בשעה 11:25 כי בשעה 11:30 יש לנו עוד פגישה בנושא אחר.

אברהם נגוסה: קודם כל אם יש מי מחברי חברי הכנסת שרוצה להתבטא, אז אולי קודם נשמע ואחר כך נתייחס.

אברהם נגוסה: אני רואה שחבר הכנסת עודד פורר הצטרף אלינו, ברוך הבא.

אברהם נגוסה: אני גם מברך את גברת מרינה חברת מועצת העיר ירושלים וגם - - -

<מרינה קונצביה: מחזיקת תיק קליטה ועלייה בעיריית ירושלים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מהגברת אירוס הומינר מנהלת אגף יזמות עסקית במשרד העלייה והקליטה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<אירוס הומינר: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: חשוב שכל מי שמדבר ידבר גם לפרוטוקול וגם יהיה ליד הרמקול.

<אירוס הומינר: בוקר טוב לכולם.

<אירוס הומינר: בעצם במשרד הקליטה נושא היזמות העסקית והמיסוי, אנחנו גם אחראים על נושא המיסוי, בעצם זה הפך להיות אחד הקטליזטורים המשמעותיים ביותר בכל מה שקשור בעידוד עלייה ולקליטה של עולים ותושבים חוזרים במדינת ישראל.

<אירוס הומינר: הוא הפך להיות מרכיב מאוד מאוד מהותי להקל את אותה החלטה לבצע עלייה וחזרה לישראל בהיבט הכללי.

<אירוס הומינר: הוא הפך להיות אחד המרכיבים החשובים ביותר בעת קבלת ההחלטה.

<אירוס הומינר: לאור כך שהמשרד זיהה את המגמה שהולכת וגדלה בשנים האחרונות, את החשיבות של הנושא הזה, משרד הקליטה בשנתיים האחרונות, אני שמחה לראות כאן את חבר הכנסת עודד פורר כי הוא היה חלק מההליך של הרפורמה והשינויים המאוד מהותיים שהמשרד ביצע.

<אירוס הומינר: המשרד קיבל החלטה וביצע רפורמות מאוד מאוד גדולות בכל מה ששייך לנושא העסקים, הרחבת עסקים, פתיחת עסקים ואף עידוד עלייה טרם ההחלטה לעלות לישראל, גם כרעיון של פתיחת עסק כמקור של תעסוקתי וגם במידה ומעוניינים להעתיק את העסקים מחו"ל לישראל.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, זה מרכיב מאוד מאוד משמעותי שהפך, במיוחד בשלוש השנים האחרונות שההרכב של העולים שמגיעים גם דרשו כלים מקצועיים וכלים עסקיים ברמה יותר גבוהה ממה שהכרנו עד כה.

<אירוס הומינר: משרד הקליטה נותן היום כלים, מסייע לעולים ולתושבים חוזרים בשני הליכים: אחד טרום עלייה ואחד אחר העלייה.

<אירוס הומינר: טרום העלייה, בעצם המשרד פתח שני מרכזים גדולים של פרויקט גדול מאוד שנקרא BUSINESS IL"" כאשר מתחילים את התהליך עוד לפני העלייה לארצות מערב ולארצות דוברות רוסית.

<אירוס הומינר: אנחנו קוראים לזה BUSINESS IL" מזרח".

<אירוס הומינר: בעצם שם מתחילים את כל הדיאלוג.

<אירוס הומינר: נפתח אתר ייעודי בחמש שפות כאשר הוא נותן מידע בלי מחויבות לעלות לארץ, זה נושא מאוד מאוד חשוב כי זה אחד מהעניין.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, ההיבט שלנו בא ממקום מקצועי לתת את המידע הטוב ביותר כדי לקבל את השיקול הכלכלי הטוב ביותר ולעלות לישראל.

<אירוס הומינר: אם כתוצאה מזה אתה גם תעלה לישראל, אז מבחינתנו הרווח הוא כפול.

<אירוס הומינר: אנחנו באים מתוך גישה כלכלית ולא גישה של לחייב אותך לעלות לישראל.

<אירוס הומינר: בעצם כמו שאמרתי, נבנה מערך שלם שנותן ייעוץ וליווי, הרבה פעמים באופן דיסקרטי ולא תמיד אתה חייב להזדהות.

<אירוס הומינר: מלווים אותך לאורך שעות לא מעטות כדי לתת לך.

<אירוס הומינר: אתה נותן רעיון עסקי או שיש לך עסק, מסבירים לך את כל המהות של העברת עסק לישראל, פתיחת עסק בישראל, מהם הקריטריונים.

<אירוס הומינר: יש עסקים שמתאימים לישראל ויש שלא מתאימים לחו"ל, יש דברים שהם הפוכים.

<אירוס הומינר: בעצם הוא נותן את כל הרכיבים שיכולים לקבל את ההחלטה הטובה ביותר עד שהוא בעצם מגיע לארץ.

<אירוס הומינר: גם כשהוא מגיע לארץ לביקור, גם אז מלווים אותו לאורך כל התהליך עד שהוא בסופו הוא מגיע לארץ ופותח עסק בישראל.

<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו גם נותנים קורסים בחו"ל, כמו שאמרתי מתחילים את התהליך בחו"ל במסגרת כנסים.

<אירוס הומינר: אנחנו גם נותנים מהלך שאותו התחלנו בשנה שעברה ועכשיו אנחנו לקראת חידוש כי אנחנו מחכים לתקציב המדינה.

<אירוס הומינר: אנחנו גם נותנים מענקים.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, כל עולה לפני העלייה כאשר הוא מעוניין להעתיק את העסק לישראל הוא מקבל מענק בגובה של 50 אלף שקל כשהוא מעתיק את העסק שלו לישראל.

<אירוס הומינר: אלו המרכיבים, יש מרכיבים נוספים.

<אירוס הומינר: אני לא אכנס לכל הפרטים.

<אירוס הומינר: אנחנו מייחסים חשיבות מאוד מאוד גדולה למהלך הכלכלי של קבלת ההחלטה עוד טרם העלייה והחזרה לישראל כי זיהינו שזה אחד המרכיבים הכי חשובים בעת קבלת ההחלטה.

<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, היום אחת הסיבות להגעה לישראל נובעת גם מאלמנטים כלכליים דבר שבעבר כמעט ולא הייתה התייחסות גדולה להיבט זה.

<אירוס הומינר: זה בהקשר של טרום העלייה.

<אירוס הומינר: לאחר העלייה, במסגרת הקליטה בעצם ביצענו מספר רפורמות בשלוש השנים האחרונות.

<אירוס הומינר: רפורמות שאנחנו מאוד מאוד גאים בהן כי הן ממש הולכות ותופסות תאוצה, יש צורך מאוד גדול לאותם כלים.

<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על הקמת שישה מרכזי עסקים, אנחנו קוראים להם "מעלו"ת – מרכזים עסקיים לעולים ולתושבים חוזרים.

<אירוס הומינר: הם פזורים בכל רחבי הארץ.

<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו מפעילים 120 יועצים דוברי חמש שפות, למעשה שש שפות.

<אירוס הומינר: יש לנו יועצים דוברי: אמהרית, רוסית, ספרדית, אנגלית, צרפתית, רוסית ופורטוגזית.

<אירוס הומינר: יש לנו באמת יועצים מעסקיים כמעט בכל שפה שנדרשת.

<אירוס הומינר: אותם 120 יועצים שפזורים בכל רחבי הארץ, העולה והתושב החוזר יכולים לקבל את השירות באותם מרכזים או בלשכות משרד הקליטה או בבית העסק.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, היועץ יכול לפגוש אותו בבית קפה נחמד והתחיל לגלגל איתו את כל הרעיון.

<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו עושים בדיקה של הרעיון עצמו.

<אירוס הומינר: אותם יועצים מסייעים בכל מה שניתן: מודלים עסקיים, תכניות עסקיות ואף אותם יועצים מלווים למשך כ-20 שעות כל עולה.

<אירוס הומינר: נותנים ממש מנטורים עסקיים בשפה ובנושא שהוא מעוניין לקבל ייעוץ בין אם זה בתחום: שיווק, תמחור, פיננסים ובכלל במרחב גדול שהוא יכול לקבל בהם ייעוץ.

<אירוס הומינר: במסגרת הזאת אנחנו גם מפעילים גם סדנאות בכ-40 תחומי נושאים שבהם העולה או התושב חוזר מגלים עניין יכולים לקבל סדנא במספר נוכחים מאוד מאוד מצומצם, זה כמעט שיעור פרטי.

<אירוס הומינר: לפעמים אנחנו עושים את זה בשפה הרלוונטית אם זה מקל עליהם.

<אירוס הומינר: בעצם נותנים כלים גם מבחינה דידקטית וגם תכנים הטובים ביותר.

<אירוס הומינר: בנוסף מפעיל המשרד גם קרן להלוואות בתנאים הנוחים ביותר מבחינת העולים והתושבים החוזרים.

<אירוס הומינר: זו קרן ממונפת.

<אירוס הומינר: אנחנו מאוד גאים בה, הפעלנו את זה יחד עם משרד האוצר, יצאנו למכרז וזכה בו בנק מסחרי.

<אירוס הומינר: באותה מסגרת אנחנו בעצם מחלקים הלוואות עד לגובה של 50 מיליון שקל בשנה בתנאים מאוד מאוד נוחים למשך שש שנים, זו הלוואה.

<אירוס הומינר: אחת הבעיות היותר גדולות של עולים זה נושא המימון.

<אירוס הומינר: הנושא הזה מאוד משמעותי וקריטי.

<אירוס הומינר: הקרן הזאת כל הזמן הולכת וגדלה.

<אירוס הומינר: בנוסף, במידה ולאותם עולים לא אושרו להם הלוואות במסגרת אותה וועדה, יש לנו קרן תקציבית שהיא בהיקף של עד 70 אלף.

<אירוס הומינר: הקרן ממונפת וזה עד ל-250 אלף שקל.

<אירוס הומינר: 70 אלף בקרן תקציבית בתנאים מאוד מאוד נוחים כאשר זה בערבות מלאה של המדינה, 100% ערבות מדינה.

<אירוס הומינר: בקרן הממונפת זה 85% ערבות מדינה.

<אירוס הומינר: בעצם, בהיבט המימון המדינה מכסה את כל החסם המאוד מאוד גדול בכל מה שהיה שייך לנושא המימון.

<אירוס הומינר: בקרן הזאת גם סייענו, אחת הבעיות הגדולות, אחד החסמים היה הנושא למשל של ערבים.

<אירוס הומינר: זו הייתה בעיה מאוד מאוד קשה בקרב העולים, הקרן הזאת היא נטולת ערבים.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, לא צריך להעמיד לצורך העניין ערבים.

<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, המדינה ערבה 85% והעולה על 10% והבנק 5% - בצורה כזאת בעצם פתרנו את החסם המאוד מאוד משמעותי.

<אירוס הומינר: בנוסף לכך אנחנו, המשרד הקים, כבר מספר שנים לא מועט, מרכזים, מוקדים ייחודיים לאוכלוסיות ייחודיות.

<אירוס הומינר: הקמנו מוקד יזמות עסקית בנושא של עולי אתיופיה.

<אירוס הומינר: אני מניחה שידברו על זה.

<אירוס הומינר: זה מוקד שאנחנו מאוד מאוד גאים בו.

<אירוס הומינר: יש גם מוקד לעולי איראן שגם עליו יש התייחסות מאוד מאוד משמעותית, עבור אוכלוסייה מאוד ייחודית שזקוקה לסיוע בהיבט הזה.

<אירוס הומינר: מאחר ומדובר בקהילה עסקית שמאוד חשוב לטפח את ההקשר כדי לעודד עלייה בדרך לא דרך לישראל.

<אירוס הומינר: יש מוקד נוסף שהקמנו בשנה וחצי האחרונות שהוא מוקד סטרטאפ.

<אירוס הומינר: שם זה סיפור מאוד מעניין וייחודי, קבוצה של עולים ותושבים חוזרים שהנושא הוא הקמת הסטרטאפ שהפך להיות אחד מגורמי עידוד וחזרה הטובים ביותר.

<אירוס הומינר: היה צריך לפתח בעצם כלים מאוד מאוד ייחודיים עבור אותם אנשים שמעוניינים לפתוח עסקים בהקשר הזה.

<אירוס הומינר: אנחנו התחלנו במימון מאוד נמוך והיום אני שמחה לדווח שהמוקד הזה הולך וגדל והדרישה היא להתחיל אותו עוד לפני טרום העלייה.

<אירוס הומינר: היום המשרד נערך אפילו להרחבת הפעילות לאור הצורך המאוד גדול שעלה סביב הנושא הזה.

<אירוס הומינר: בנוסף לכך, בעצם אנחנו נותנים גם תמריצים.

<אירוס הומינר: כתוצאה מ"צוק איתן" הייתה בעיה קשה מאוד לשרידות של עסקים באזור הדרום.

<אירוס הומינר: לצורך כך, לעניין תפעול העסק ושיווק העסק חולקו כ-10,000 שקל לכ-70 אנשים ברחבי עוטף עזה ואזור הדרום.

<אירוס הומינר: אני חייבת לומר שהיום, כשאנחנו מסתכלים במבט לאחור, אותם אנשים שנעזרו באותם תמריצים מדברים על המענק הזה כדבר מאוד מאוד חשוב שסייע וקידם את הפעילות.

<אירוס הומינר: בהקשר הזה אנחנו נותנים גם מענקים, כמו שאמרתי, אנחנו מקווים לחדש את הוראת השעה שאמורה כבר בשבוע הבא להתחדש, אני מקווה.

<אירוס הומינר: כמו שאמרתי אנחנו מדברים על מענק של 50 אלף שקל בעת העתקת העסק לישראל

<עודד פויר: כמה השתמשו במענק הזה?

<אירוס הומינר: זהו, מאחר ובשנה שעברה זה היה לתקופה מאוד קצרה בגלל, שוב תקציב המדינה.

<אירוס הומינר: לצערי התחלנו לממש את זה רק לשלושה בגלל התקציב המאוד מאוד מצומצם.

<אירוס הומינר: ברגע שזה יחודש, אני מקווה שכבר בשבוע הבא בגלל תקציב המדינה - - -

<עודד פויר: יש לכם כבר בקשות?

<אירוס הומינר: בוודאי, זה אחד הנושאים - - -

<עודד פויר: כמה בקשות היו על זה?

<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, מאחר ושם היינו מוגבלים בתקציב מאוד מוגדר לא יכולנו לפרסם, לא רצינו מצב של תסכול.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, אתה מבקש ואז אתה לא יכול לקבל, ומה עשינו בכך.

<אירוס הומינר: אני מקווה שבשבוע הבא משרד האוצר יאשר ועם אישור תקציב המדינה, אני מקווה שנוכל להפעיל את זה כי אני יודעת שיש דרישה מאוד מאוד גדולה בצרפת ובאוקראינה.

<אירוס הומינר: באוקראינה יש ממש דרישה הולכת וגדלה לקבל כדי שאנשים יוכלו להעתיק את העסק שלהם.

<אירוס הומינר: בעצם זה אחד הפתרונות היחידים כי הרבה פעמים אנשים נשארים על הקו, לצורך העניין, בין תל אביב לפריס כי יותר רווחי לגור פה בשישי-שבת ולהפעיל את העסק בחו"ל.

<אירוס הומינר: כדי למנוע את האבסורד הזה בעצם אנחנו עושים את הכול לעודד אותם.

<אירוס הומינר: מעבר לכל הכלים שאנחנו נותנים, גם לתת מענק של 15 אלף ירו שזה דבר נחמד מאוד כשאתה יכול לפתוח את העסק באופן חלק.

<אירוס הומינר: מבחינת מספר נתונים לסיום – שוב, אני חייבת לומר שאנחנו מאוד מאוד גאים בהליך.

<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, זה הפך להיות אחד הכלים מעודדי עלייה וחזרה שמדינת ישראל יכולה למכור היום כאיזה מוצר מדף.

<אירוס הומינר: הוא נתפס כי הוא גורם מאוד מקצועי והאמינות שלו מאוד גבוהה באמינות שלו.

<אירוס הומינר: לכן, מכאן נובעת בעצם ההצלחה המאוד גדולה של היזמות העסקית בקרב עולים ותושבים חוזרים.

<אירוס הומינר: בחמש השנים האחרונות אנחנו סימנו למעלה מ-10,000 עולים ותושבים חוזרים שקיבלו סיוע.

<אירוס הומינר: למעלה מ-2,500 תכניות עסקיות נתנו במסגרת הזאת.

<אירוס הומינר: מעל ל-5,000 איש סייענו להם בכל הקשור לטרום העלייה, זה יותר מחמש שנים, זה קרוב לעשר שנים.

<אירוס הומינר: הרבה מאוד מאותם אנשים שקיבלו סיוע הגיעו לישראל וכתוצאה מהתהליך הזה הם משכו לאחר מכן את המשפחות שלהם.

<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על היקפים יפים מאוד.

<אירוס הומינר: עשינו איזו בדיקה, אחת הבעיות היותר גדולות כמו שאתם יודעים, זה נושא השרידות של העסקים – מצב השרידות בישראל הוא גרוע מאוד.

<אירוס הומינר: הרבה פעמים אנחנו שומעים מספרים מאוד בעיתיים.

<אירוס הומינר: לשמחתנו הרבה, דווקא זיהינו שבקרב העולים והתושבים החוזרים כאשר הם פותחים עסק רמת השרידות כעבור חמש שנים היא גבוהה יותר מישראלים אחרים.

<אירוס הומינר: זה נובע מהרבה סיבות, גם אנתרופולוגיות, אבל הסיבה המרכזית שהיא גורם מאוד מעניין, כאשר הם פותחים עסק התפיסה התדמיתית היא מאוד גבוהה ביחס לעולים אחרים.

<אירוס הומינר: כמישהו פותח עסק בישראל זה נתפס כמהלך תדמיתי מאוד גבוה.

<אירוס הומינר: הרבה פעמים הם שורדים גם בתנאים שישראלים ותיקים היו סוגרים את העסקים, אבל בגלל התובנה שלהם; ברגע שהם יסגרו את העסק בעצם הם יפילו את כל המערך המשפחתי גרעיני, הרבה פעמים המורחב יותר, לכן עושים הכול לשרוד בתנאים יותר קשים מאשר הרבה פעמים ישראלים וותיקים.

<אירוס הומינר: עוד דבר צריך לזכור, כל עסק שעולה פותח הוא מעסיק, הממוצע מדבר על 3.2 שרובם ככולם, כמעט כולם Uאפשר לומר רובם, הם עולים בעצמם.

<אירוס הומינר: אני אתן דוגמה, בשנה שעברה לאור ההלוואות שמשרד הקליטה נתן במסגרת הקרן – בזה אני מסיימת, רק להשוויץ שוויץ אחד – רק מהלוואות שנתנו 480 עובדים ורובם עולים, בעצם נפתרה בעיית תעסוקה של אותם עובדים על ידי אותם עסקים שהעולים פתחו.

<אירוס הומינר: זהו.

<אירוס הומינר: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: יש התייחסות של חברי הכנסת.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי פלוסקוב ואחר כך חבר הכנסת עודד פורר.

טלי פלוסקוב: בוקר טוב לכולם.

טלי פלוסקוב: אין ספק שלאור ההצגה שלך ולאור הדברים שאני שומעת מחבריי, שעלו ופתחו עסקים בשנים האחרונות, יש פחות חסמים לעולים חדשים בשנים האלה מאשר בתחילת שנות ה-90 כשבאה העלייה הגדולה גם בגלל שהכמויות של העולים, מה לעשות הם פחות ממה שהיה בשנות ה-90.

טלי פלוסקוב: גם בגלל שיש יותר עידוד, באמת יותר אתרים שזה יותר נגישות השפה וזה מאוד מאוד חשוב.

טלי פלוסקוב: לאור זה רציתי לשאול, בגלל שרוב הדברים האלה, בעצם רובם, נעדרו בתחילת שנות ה-90.

טלי פלוסקוב: האם העולים שבעצם לא מוגדרים עולים, שהם בארץ כבר יותר מ-15, זה על פי החוק הגדרה של עולה, או - - - <קריאה:> 10 שנים.

טלי פלוסקוב: 10 שנים אפילו.

טלי פלוסקוב: יש הרבה אנשים שעלו לפני כן ועד שהם קמו על הרגליים ועד שהם בכלל הבינו מה המשמעות של פתיחת עסק בישראל ועד שהם יכולים בעצם לדבר את שפת המקום, עכשיו יש את הכלים האלה, אבל מה לעשות, הם כבר לא מוגדרים עולים.

טלי פלוסקוב: האם יש איזה פתרון לקבוצת אוכלוסייה שהיא קבוצת אוכלוסייה מאוד גדולה ומתמודדת עם אותם קשיים כמו הישראלים, אלא מה, חסר הגב הכלכלי וגם הם כבר לא מוגדרים כעולים, אבל חווים את אותם קשיים כעולים ולהם יש בעיה בפתיחת עסק.

טלי פלוסקוב: זו שאלה ראשונה.

טלי פלוסקוב: השאלה השנייה, האם יש סטטיסטיקה מפורטת לגבי השרידות של העסקים לעומת הישראלים הצברים?

טלי פלוסקוב: זה מאוד מעניין.

טלי פלוסקוב: כמו שאמרת יש הרבה סבילות, אולי יש יותר כוח לשרוד ולהוכיח לחברה שלך ולסביבה – זה נתון מאוד מעניין שאם תוכלי לפרסם אותו ולהעביר אותו.

טלי פלוסקוב: השאלה השלישית והקטנה מאוד, זה לגבי הקרן שהיא קרן שממנה יכולים לקבל את ההלוואות עד גובה של 250 אלף שקל אמרת עכשיו?

<אירוס הומינר: נכון.

טלי פלוסקוב: מה הגובה של הקרן ולכמה אנשים זה מיועד?

טלי פלוסקוב: כמה אנשים מימשו את הזכות שלהם בשנים האחרונות מתוך אותה הקרן, האם באמת זה מספיק לכולם או שיש צורך להגדיל את הסכומים האלה כדי לאפשר ליותר אנשים לממש את הזכות?

<אירוס הומינר: נתחיל בשאלה הראשונה לעניין הזכאות.

<אירוס הומינר: במשרד הקליטה בעצם הזכאות לעולים היא עד 10 שנים מיום העלייה מלבד עולי אתיופיה שהם למשך 15 שנה.

<אירוס הומינר: היו עוד אוכלוסיות ייחודיות שהוחלט לגביהן, אבל היום זה 15 שנה ליוצאי אתיופיה ו-10 שנים לכלל העולים.

<אירוס הומינר: לתושבים חוזרים זה למשך שנתיים מיום החזרה שלהם.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, הם צריכים לשהות בחו"ל, שלוש שנים בחו"ל ובעצם למשך שנתיים הם מקבלים את הזכאות הזו.

<אירוס הומינר: מאחר ואנחנו נוהגים על פי נהלי משרד ממשלתי, כאשר ההנחה שכשמסיימים את אותם 10 שנים או מעל 15 שנה במקרים מסוימים, הם מועברים לטיפול של משרד הכלכלה.

<אירוס הומינר: יש לנו קשר לא רע בכלל, יש לנו קשר הדוק עם משרד הכלכלה, עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, יש לנו שיתוף פעולה.

<אירוס הומינר: במידה ויש פעילות שהיא מעל 15 שנה היא בעצם מועברת לטיפול של הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

טלי פלוסקוב: יש מחלקה מיוחדת בשבילם?

<אירוס הומינר: כן, כן.

<אירוס הומינר: הם מטפלים בכל הישראלים, לכל האזרחים.

טלי פלוסקוב: אין מחלקה מיוחדת.

<עודד פויר: לא.

<עודד פויר: לא.

<עודד פויר: הם לא מוגדרים כעולים.

טלי פלוסקוב: אבל מה לעשות, הם עדיין עולים.

טלי פלוסקוב: הם חווים את הקשיים של עולים.

<אירוס הומינר: אני מסכימה איתך לחלוטין, אבל כרגע הנוהל מחייב אותנו עד 10 שנים.

<אירוס הומינר: אני מסכימה לחלוטין - - <קריאה:> של מי הנוהל הזה?

<אירוס הומינר: של משרד הקליטה.

<אירוס הומינר: אנחנו, משרד הקליטה מטפל ביזמות עד 10 שנים ובעולי אתיופיה עד 15 שנה.

<עודד פויר: אני אגיד מה ההגדרה של עולה, הזכאות לעולים היא 10, עולי אתיופיה 15 שנה.

<עודד פויר: בתחומים מסוימים שהם יותר קהילתיים, ובאמת כדי לטפל באוכלוסייה מבוגרת אז באמת יש הרחבה.

טלי פלוסקוב: מה הכוח שלנו דווקא בנושא הזה לשנות את מה שאתה אמרת עכשיו?

<עודד פויר: בואי נאמר שהמתנגדים המרכזיים היו משרד האוצר.

טלי פלוסקוב: ברור לנו, אז נתמודד גם עם משרד האוצר.

אברהם נגוסה: העניין פה, יש אוכלוסייה שנופלת בין הכיסאות.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע המלצות, שאנחנו כחברי כנסת נוכל לקדם כדי לשנות את המצב.

טלי פלוסקוב: כדי לשפר את המצב.

אברהם נגוסה: המלצות מאנשי מקצוע.

<אירוס הומינר: בנושא של העולים אין ספק שכמו שנאמר כאן, לוקח לפעמים הרבה שנים ולא מיד עם העלייה, אני מדברת על אנשים שהפכו להיות יזמים, לא שהם העתיקו עסק והם במהות שלהם כבר בעלי עסקים.

<אירוס הומינר: בהרבה פעמים, לדוגמה, כתוצאה מזה שאין לך פתרון תעסוקתי אתה הולך להיות יזם.

<אירוס הומינר: אנחנו קוראים להם 'יזמים בעל כורחם'.

<אירוס הומינר: פתאום אתה מגלה שאין לך אופציה אחרת ולכן אתה צריך לייצור את אותה תעסוקה לעצמך.

<אירוס הומינר: זה קורה בהרבה פעמים לא מיד עם העלייה וגם לא במשך חמש-שש שנים הראשונות או כתוצאה מסטטוס חדש שפתאום הפכת להיות כמובטל.

<אירוס הומינר: אני לחלוטין מתחברת לעניין הזה, שהרבה פעמים 10 שנה לא מספיקות, זה טווח שלא מספיק.

<אירוס הומינר: ברגע שהמשרד פתח איזה ערוץ קטן שאומר שאם במהלך השנה העשירית, זאת אומרת עד תשע שנים ועשרה חודשים, נכנסת לתוך המערך הזה של הסיוע של משרד הקליטה ואתה זכאי לשנה ואפילו לעוד שנתיים.

<אירוס הומינר: נכון, אפילו לעוד שנתיים לאחר התקופה הזאת.

<אירוס הומינר: כלומר, זה איזה חריץ לחדור איתו, אבל זה לא המסות הגדולות.

<אירוס הומינר: אין ספק שמדובר בקבוצה שכן צריך לשים עליה דגש.

<אירוס הומינר: אני כמובן מחויבת - - -

טלי פלוסקוב: רגע, הייתה פה שאלה ואני רוצה כי אמרו שזה תלוי באוצר.

טלי פלוסקוב: אמרו שהקרן זה 50 מיליון שקל.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לדעת כמה נוצל, האם אנחנו באמת צריכים להוסיף כסף לקרן הזאת או שזה מספיק בשלב זה?

<אירוס הומינר: מאה אחוז.

<אירוס הומינר: בעבר, אחד היתרונות הענקיים בקרן הזאת, בעבר הייתה כל הזמן דרישה הולכת וגדלה, לצערנו לא יכולנו לספק מספיק כי הקרן הזו הייתה מתוקצבת באופן מוחלט.

<אירוס הומינר: 100% על ידי תקצוב המדינה ובעצם היינו נתונים כל פעם, הרבה פעמים גם הפסיקו אותה כי לא היה מספיק כסף והיינו צריכים לחכות לעודפים והליכי חשבות כאלה ואחרים.

<אירוס הומינר: היום אנחנו מדברים על היקף של 50 מיליון שקל.

<אירוס הומינר: חד-משמעית אנחנו מדברים שינוי דרמטי, מ-10 מיליון ל-50 מיליון – אין ספק שכאן אנחנו חימשנו את הצרכים.

<אירוס הומינר: כרגע 50 מיליון זה - - -

טלי פלוסקוב: זאת אומרת שהגדלתם את הסכום ולא הרחבת את מספר האנשים שיכולים להשתמש?

<אירוס הומינר: לא.

<אירוס הומינר: הגדלנו מ-10 מיליון שהיו בקרן, הפכנו אותה ל - - -

טלי פלוסקוב: זה מצוין, זה באמת צעד מבורך - - -

<עודד פויר: בעבר כל הכסף היה מגיע מתקציב המדינה ועשו שינוי.

<עודד פויר: המשרד הוציא מכרז, בנק מרכנתיל דיסקונט זכה במרכז ועשה בעצם מצ'ינג על ה-10 מיליון שהמדינה מעמידה כערבות כדי שיהיו 50 מיליון שקל הלוואת שניתנות בריבית שאי אפשר למצוא אותה בשוק.

<עודד פויר: גם לא דורשים ערבים, שזה יתרון מאוד.

<עודד פויר: הפלוס במודל הזה, בסוף הקרן גם מחזירה את עצמה, הרי מישהו לקח הלוואה והוא מתחיל להחזיר את הכסף.

<עודד פויר: הכסף חוזר וברוב המקרים העסקים באמת מחזירים את ההלוואות.

<עודד פויר: תקני אותי אם אני טועה, לא הגענו למצב שאין למי לתת.

<עודד פויר: הכסף נגמר - - -

טלי פלוסקוב: עודד, ברור שזה צעד מאוד מבורך.

טלי פלוסקוב: עוד פעם, אני מנצלת את ההזדמנות ולהגיד, אני יודעת שאתה עמדת אז כמנכ"ל משרד הקליטה.

טלי פלוסקוב: השאלה שלי - - -

<עודד פויר: את זה עשה קודמי.

טלי פלוסקוב: אז הוא עד אחד שמגיעות לו ברכות.

טלי פלוסקוב: השאלה שלי, ברגע שהגדילו את הסכום של הקרן, האם הרחבת את מספר האנשים שיכולים לנצל את הקרן, לקחת אותה?

טלי פלוסקוב: כלומר, את אותן 10 שנים להפוך ל-12 שנה לצורך העניין - - -

<עודד פויר: לא.

טלי פלוסקוב: לא.

<עודד פויר: כי זה נוהל שהוא לא בסמכותה.

<ענת אברג'ל: ענת אברג'ל מאגף יזמות במשרד העלייה והקליטה.

<ענת אברג'ל: עובדת תחת אירוס הומינר.

<ענת אברג'ל: מה שהקרן הזאת כן עשתה, בניגוד לקרן הקודמת המימוש עלה.

<ענת אברג'ל: זאת אומרת - - -

טלי פלוסקוב: כי יש הקלה בתנאים.

<ענת אברג'ל: בדיוק.

<ענת אברג'ל: ההון העצמי וכל הדברים בוטלו וזה מאוד מאוד חשוב.

<ענת אברג'ל: אם אנחנו מדברים על הקלות, כלומר איך חברי הכנסת יכולים לסייע.

<ענת אברג'ל: יש שני דברים שמאוד כדאי לפתוח, יש שני חסמים.

<ענת אברג'ל: האחד, החסם שהאוצר כשבנה לנו את המכרז עם מרכנתיל דיסקונט שזכה, בעלי עסקים עד 4 שנים יכולים לקבל הלוואה וזה בעייתי - - -

טלי פלוסקוב: 4 שנים מיום הקמתו?

טלי פלוסקוב: <קריאה:> מיום הקמת העסק.

<ענת אברג'ל: לעיתים הם מקימים העסק, את יודעת הם קטנים, כאשר הם גדלים או שהם שמעו במאוחר - - -

טלי פלוסקוב: וכמה אתם שומעים שיש צורך?

<אירוס הומינר: בדיוק כמו שאמרתי קודם, רוב העסקים הם לא מיד עם הגעתם לישראל.

<אירוס הומינר: הם פותחים אותם בשלב יותר מתקדם ואז הרבה פעמים מה שקורה, כשהם מבינים שיש כלים כל כך טובים במשרד הקליטה, אז עד שהם מגיעים אלו ה-4 שנים כבר חלפו.

<אירוס הומינר: <קריאה:>

<אירוס הומינר: כשהוא הכי פחות צריך אותן.

<אירוס הומינר: אגב, זה אחד המהלכים - - -

אברהם נגוסה: יש לכם הצעות לכמה שנים אפשר להגדיל את זה?

<אירוס הומינר: לגבי הנושא של ה-10 שנים, כמו שאמרתי, כן יש טעם להרחיב את זה מעל ל-10 שנים.

<אירוס הומינר: יש לנו בעיה שעכשיו נוצרה, אנחנו זיהינו אותה, זה בנושא של קליטת עולי אתיופיה.

<אירוס הומינר: כמו שאמרתי, יש לנו מוקד שמעבר לשירותים המאוד טובים שלו, המשרד מסייע גם ל-15 שנה.

<אירוס הומינר: אבל, כאשר כל הכלים אם זה כתיבת תכנית עסקית, כל הנושא של המיפוי, של הצורך, כל הנושא של הליווי והסדנאות, למעשה הוא לכל מי שהוא יוצא העדה אתיופית ולא משנה שנת העלייה, אין לזה שום רלוונטיות.

<אירוס הומינר: לדעתי הדבר היחיד שיש איזה נושא, זה שאתה צריך שההורים או אתה עלית מעל ה-1.1.1980.

<אירוס הומינר: זה החסם היחיד בכל העניין הזה.

<אירוס הומינר: מה שקורה, בעקבות אותו שינוי שעומד להיות עם "הדרך החדשה", נוצר מצב שבעצם מגבילים אותם עד 15 שנה.

<אירוס הומינר: זאת אומרת, היום עד 15 שנה אתה יכול לקבל גם הלוואה וגם את כל השירותים.

<אירוס הומינר: מה שיקרה, מה שעומד לקרות, שעד 15 שנה יהיה אפשר לקבל את כלל השירותים של משרד הקליטה.

<אירוס הומינר: כלומר, כל מי שהוא סטודנט שסיים עכשיו אוניברסיטה ורוצה להיכנס לעולם העסקים הוא בעצם לא יכול כי הוא יצא מההגדרה.

<אירוס הומינר: זה אחד החסמים הגדולים ביותר.

<אירוס הומינר: אנחנו העלנו את זה בכמה פורומים, אבל כפי הנראה העניין הולך לכיוון הזה של עד 15 שנה.

<אירוס הומינר: נקודה אחרונה שהועלתה כאן, זה הנושא של השרידות.

<אירוס הומינר: כרגע אנחנו מבצעים מחקר סביב העניין של השרידות, אבל עשינו מיני מחקר.

<אירוס הומינר: לקחנו את כל אלה שקיבלו.

<אירוס הומינר: לפני כשלוש שנים עשינו בדיקה לאורך של שרידות.

<אירוס הומינר: זיהינו ש-73% ממי שפתח עסקים מקרב העולים והתושבים חוזרים, לאחר 5 שנים שרד.

<אירוס הומינר: זה אחוז גבוהה בצורה מהותית - - -

טלי פלוסקוב: בהשוואה לסטטיסטיקה כללית.

<אירוס הומינר: חד-משמעי.

<אירוס הומינר: מדברים על בערך כ-50%.

<אירוס הומינר: לדעתי יותר, אבל הדקלרטיבי, הנוסחה היא על 50% אחרי 5 שנים.

<אירוס הומינר: אני מניחה שבשנה האחרונה זה הוריד אף יותר את אחוז השורדים.

<אירוס הומינר: אנחנו מדברים על שרידות מאוד מאוד יפה בקרב העולים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

<ענת אברג'יל: יש עוד חסם - - -

אברהם נגוסה: אני חושב שממשרד הקליטה קיבלנו הסבר מספיק.

אברהם נגוסה: לדעתי נשתף גם את האחרים כי הזמן שלנו קצר.

אברהם נגוסה: אם לעניין החסם יש לך מה להגיד, אני אשמח.

<ענת אברג'יל: כן.

<ענת אברג'יל: בעניין החסם, כמו שאתם יודעים יש את הקרן וערבות המדינה ויש את הקרן של המשרד לקליטה ועלייה.

<ענת אברג'יל: יזם שקיבל מערבות המדינה לא יכול לקבל מאיתנו וכן אחרת.

<ענת אברג'יל: זאת אומרת, אם הוא קיבל מאיתנו הוא לא יכול לקבל מערבות המדינה.

<ענת אברג'יל: לדעתי זה חסם מאוד מאוד גדול כי הקרן שלנו - - -

<עודד פויר: זה בסמכות

<עודד פויר: כם לקבוע בתנאים.

<ענת אברג'יל: זה באוצר.

<עודד פויר: צריכים לפנות לאוצר, אני לא חושב שזה דבר, לדעתי.

<אירוס הומינר: זה יטופל במסגרת המשרד.

אברהם נגוסה: אם אתם יכולים לטפל בין המשרדים אני מאוד אשמח.

אברהם נגוסה: אם אתם זקוקים להתערבותנו אנחנו לרשותכם.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת עודד פורר בבקשה.

<עודד פויר: א', אני רוצה להודות על הדיון.

<עודד פויר: ב', אני חושב שבמשרד העלייה והקליטה אחד הנושאים שהכי גאים בו הוא נושא היזמות העסקית וקליטת יזמים עולים.

<עודד פויר: זה איזה שינוי שקורה במשק שגם אותו גם הכנסת מתחילה להבין אותו, גם כשמדברים על יום העסקים הקטנים ושינוי החקיקה לטובת העסקים.

<עודד פויר: יש הרבה יותר עוסקים עצמאיים והרבה יותר אנשים שמתחילים לעסוק בצורה הזו לעומת העבר שכולם היו או שכירים בארגונים מאוד מאוד גדולים ושוק העצמאיים היה יותר מצומצם.

<עודד פויר: צריך להבין שיש שינוי בתמהיל או אופי העולים או העלייה לישראל בשנים האחרונות.

<עודד פויר: היא הפכה להיות עלייה of the choice ולא עלייה שמבריחים את האנשים כי אין להם בררה והם באים לפה, אלא הם בוחרים לבוא לישראל כי הם רואים בישראל מקום שאפשר ליזום בו, אפשר ליצור בו, שאפשר לעשות בו.

<עודד פויר: לכן, האפשרות והרצון לתת להם הקרקע פורייה להתחיל ולהצמיח את העסקים, בהחלט נותנת את אותתה לחיוב.

<עודד פויר: אני חייב לומר שאני חושב שבתחום הזה דווקא ההקלות שמשרד הקליטה ועלייה נותן צריכות להיות דוגמה, למשרדים אחרים שמטפלים באוכלוסייה בהמשך הדרך, או באוכלוסייה הוותיקה.

<עודד פויר: בסוף יזם הוא יזם, הוא לא פותח את העסק בשביל להפסיד כסף.

<עודד פויר: הוא פותח את העסק כדי להרוויח וכדי ליצור.

<עודד פויר: ככל שיתנו לו סיוע ותהליך יותר נכון גם בהליך הבנייה של העסק וגם לשמור אותו מאוזן מבחינת תזרים ומבחינת סיוע בהלוואות ובאשראי שצריך, זה ייתן את אותותיו על כל המשק.

<עודד פויר: במובן הזה אני חושב שיש לכל המשרדים האחרים כן מה ללמוד ממשרד העלייה והקליטה על היוזמות האלה בתחום ההקלות לעסקים הקטנים.

<עודד פויר: לדעתי, צריך לתת עוד ועוד אפשרויות כלפי העולים, כי כמו שנאמר פה כבר קודם, לפעמים העולה מגיע כיזם כי היה לו עסק בחוץ לארץ והוא בא ופותח עסק דומה בארץ.

<עודד פויר: אבל לפעמים אחרי שהוא חמש שנים הוא לא מוצא את עצמו פה בשוק העבודה, הוא מחליט שהוא פותח עסק.

<עודד פויר: זו דווקא נקודת הצמיחה שלו, מפה הוא אמור לצמוח, אבל זה כבר אחרי חמש שנים שהוא ניצל את כל מיני הטובות וכאן כן צריך לתת לא את הסטארט הזה להתחיל מחדש.

<עודד פויר: בסוף עסק שמצליח מרוויח הרבה יותר למדינה מאשר הוא עול על שירותי הרווחה או הסיוע של המדינה.

<עודד פויר: הוא מעסיק הרבה עובדים וביניהם גם עולים וגם אזרחים וותיקים.

<עודד פויר: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו ממרכז יזמות מט"י.

אברהם נגוסה: יצחק אהרון בבקשה.

<יצחק אהרון: אדוני היושב ראש תודה רבה.

<יצחק אהרון: חברי וועדה יקרים, מכובדים שלום.

<יצחק אהרון: שמי יצחק אהרון, רובכם כבר מכיר אותי.

<יצחק אהרון: אני מרכז את נושא היזמות הארצי בקרב יוצאי אתיופיה.

<יצחק אהרון: הייתי רוצה להגיד בכמה מילים על הפעילות שלנו שעוסקת בעיקר: בהדרכה, ייעוץ וליווי של יזמים ובעלי עסקים יוצאי אתיופיה.

<יצחק אהרון: ראשית, הייתי רוצה לתת קצת הבהרה והמחשה שכל נושא היזמות בקרב יוצאי אתיופיה הוא קצת, נקרא לזה, ראיה אחרת.

<יצחק אהרון: באמת מדובר שבקהילה, שגם ככה התקשתה להיקלט כאן בארץ גם חברתית וגם כלכלית.

<יצחק אהרון: דווקא בנושא של יזמות עסקית, כמו שמנהלת האגף ליזמות עסקית אירוס אמרה, אנחנו רואים שם המון גאווה.

<יצחק אהרון: אנחנו רואים איך אותם אנשים, יזמים שהשוק פלט אותם, שלא הצליחו למצוא עבודה הם פתאום מקימים עסקים, פתאום הם הופכים להיות משלמים מסים.

<יצחק אהרון: אנחנו רואים את הגאווה שזה גורם גם לסביבה שלהם וגם בכלל לקהילה עצמה.

<יצחק אהרון: אם אנחנו רואים היום בעל עסק שהוא, נקרא לזה פותח עסק ולאו דווקא למגזר הקהילה אלא לכלל, אנחנו רואים את השכנים, את החברים שאומרים: 'בוא נא, חשים אתכם, מרגישים אתכם, עכשיו אתם מדברים בשפה שלנו'.

<יצחק אהרון: אני חושב שהחשיבות של היזמות בקרב הקהילה הוא מאוד חשוב וצריך לטפח ולקדם אותה.

<יצחק אהרון: מבחינת נתונים, אני חושב שחודש יולי העלנו פה מצגת ונתנו נתונים.

<יצחק אהרון: אני רק אומר ככה בקול, אנחנו מדברים על 1,300 בעלי עסקים של יוצאי אתיופיה.

<יצחק אהרון: מבחינת המוקד אנחנו מדברים על 200 פניות של עולים יוצאי אתיופיה שפונים אלינו מדי שנה וכ-50 פניות מדי חודש.

<יצחק אהרון: אני אוכל להגיד שהמוקד שהוקם לפני כעשרים שנה עזר לפחות בהקמה של לפחות 600 מהם.

<יצחק אהרון: מה שאני עוד יכול להגיד, נכון להיום פרופיל היזמים בעלי עסקים יוצאי אתיופיה מתחלק לשתיים: יש את 'דור המדבר' שהם אותם אנשים שהם ככה יותר מבוגרים ויותר פונים לקהילה והעסקים שלהם באופן טבעי אלו עסקים שמתמחים במכירה לקהילה.

<יצחק אהרון: היום יש דור שהוא יותר צעיר שפותח עסקים שפונים לכלל המגזר.

<יצחק אהרון: אנחנו מדברים על סטרטאפ על פיצריות, כלומר מזון שפונה לכל הקהילה והם מקור הגאווה שלנו.

<יצחק אהרון: בהקשר הזה הייתי רוצה לומר ולפנות בשנית ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה לבוא ולראות את הפעילות שלנו מקרוב.

<יצחק אהרון: לעשות איזה ביקור בעסקים אצלנו וגם לראות את ההדרכה שאנחנו עושים ובאמת איך נעשית העבודה בהצלחה מקרוב.

<יצחק אהרון: באותה הזדמנות הייתי רוצה לדבר קצת - - -

אברהם נגוסה: הם עובדים בשעות הבוקר כי הוועדה בדרך כלל בשעות הבוקר.

אברהם נגוסה: נשמח לעשות סיור אצלכם.

אברהם נגוסה: בשעות הבוקר זה מותר?

<יצחק אהרון: בשמחה.

<יצחק אהרון: כן, בהחלט.

<יצחק אהרון: באותה הזדמנות הייתי רוצה לדבר על הנושא של החרגה של זכאות יוצאי אתיופיה.

<יצחק אהרון: יאמר לזכות משרד העלייה והקליטה שמלווה את הפעילות מאז הקמתו.

<יצחק אהרון: כמו שאמרתי לפני כעשרים שנה, יוצאי אתיופיה נכון להיות מקבלים בניגוד לשאר העולים את כל השירותים גם ללא קשר לתקופת הזכאות שלהם.

<יצחק אהרון: כלומר, מי שעלה משנת 1980 או שהוריו זכאי לקבל את השירות.

<יצחק אהרון: בד-בבד אנחנו מדברים היום על החלטת הממשלה "לדרך חדשה" בקרב יוצאי אתיופיה, באמת יש לה רעיון טוב כשהיא מדברת על שילוב חברתי ושילוב של הקהילה, של אותה קבוצה.

<יצחק אהרון: חשוב לבוא ולהגיד שדווקא בעלי הפוטנציאל של היזמות ושל האנשים שרוצים להקים עסק, זו דווקא האוכלוסייה שהיא מעל 15 שנה.

<יצחק אהרון: אנחנו מדברים על יוצאי אתיופיה, אתם יודעים שגם ככה הקליטה הייתה קשה להם.

<יצחק אהרון: אני יכול לומר לכם שאני בארץ 30 שנה, באמת - - -

אברהם נגוסה: מה שאתה אומר, שהתכנית החדשה פוגעת בתחום הזה.

<יצחק אהרון: אני רוצה לבוא להגיד שהתכנית החדשה עלולה לפגוע כי: א', היא לא נעשתה בהתייעצות עם המוקד המקצועי שיכול לבוא ולהגיד מה המצב בשטח, אילו דרישות יש.

<יצחק אהרון: לא נעשתה כאן התייעצות מסודרת והחשש הגדול הוא שכל הפעילות שנעשתה עד היום תרד לטמיון.

<יצחק אהרון: לכן הייתי מבקש מהוועדה שבאמת תדאג שאותה פעילות שנעשתה עד היום לא תרד לטמיון כי נכון לעכשיו, כמו שאמרה מנהלת האגף, יש חשש מאוד גדול שאותה פעילות של יוצאי אתיופיה בנושא יזמות עסקית תפגע מהמעבר הזה.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: כמו למשל כשאנחנו העלנו את העניין של השכלה גבוהה, תמיכה של מינהל הסטודנטים - - -

<יצחק אהרון: נכון.

אברהם נגוסה: ידענו שזה יפגע ולכן הדבר הזה יצא מהתכנית החדשה.

אברהם נגוסה: אפשר לעשות גם בתחום הזה שלא ייכלל בתכנית החדשה.

אברהם נגוסה: אני חושב שהתכנית החדשה מדברת בדרך כלל על עניין מערכת החינוך.

אברהם נגוסה: אנחנו נפעל.

אברהם נגוסה: המטרה היא לעזור ולא לפגוע.

<יצחק אהרון: אני בהחלט מסכים.

<יצחק אהרון: כמו שאמרתי, יצרנו קשר עם אותם מקבלי החלטות.

<יצחק אהרון: אני חושב שזה משרד רוה"מ שמלווה את התכנית, וביקשנו שיעשה איתנו שיתוף.

<יצחק אהרון: הרי על כל התכנית דובר שיהיה שיתוף.

<יצחק אהרון: לצערי הרב, נכון להיום, לא נוצר באמת שיתוף פעולה מסודר איתנו.

<יצחק אהרון: החשש הגדול, שאותה פעילות, אותם יזמים בעלי עסקים יפגעו.

<יצחק אהרון: הייתי רוצה שהדבר הזה יילקח בחשבון.

אברהם נגוסה: תכתבו את זה ותעשו העתק לוועדה, אנחנו נעקוב אחרי זה.

<יצחק אהרון: או.

<יצחק אהרון: קיי.

<יצחק אהרון: אני רוצה להודות לכם.

<יצחק אהרון: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מר עודד פויר, מנהל היחידה לעידוד עלייה בהסתדרות הציונית העולמית.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<עודד פויר: בדיוק.

<עודד פויר: בוקר טוב לכולם.

<עודד פויר: דבר ראשון אין מה להאריך בחשיבות הנושא שכבר כולם מבינים.

<עודד פויר: אולי משהו אחד במשפט.

<עודד פויר: כולם דיברו על החשיבות, שהחשיבות בעידוד הנושא זה לא רק בקליטת העולים, אלא בכלל המדינה יהיו עוד אנשים שייצרו עוד תנופה למשק.

<עודד פויר: זה יתרום לכולנו וזה עוד חלק.

<עודד פויר: אני חושב, בהחדרת התודעה כמה העלייה טובה לא רק לעולים אלא טובה לכל המדינה ושהעולים לא רק צריכים את העזרה שלנו אלא בהחלט גם צריכים אותם, לשים על זה את הדגש.

<עודד פויר: כמה נקודות קצרות.

<עודד פויר: דבר ראשון, אם דיברנו על נושא עידוד העלייה וטורם העלייה, הדברים שנעשים הם מצוינים.

<עודד פויר: אנחנו בפעילות שלנו, החשיבות שלנו זה להוסיף את הנדבך של הפעילות בחוץ – דבר ראשון זה הנגשת המידע בצורה הכי מלאה.

<עודד פויר: זה על ידי גיבוש קבוצות המבוססות על ידי אנשי מקצוע, היכולת להעביר להם את המידע או בסמינרים או במפגשים, או בירידים מאוד מאוד ספציפיים – זה מרכיב מאוד חשוב שנותן להם גם ההרגשה שמשהו טוב קורה.

<עודד פויר: אני חושב ששיא העניין, את זה ראינו מניסיוננו שעובד נפלא, זה לסיים את התהליך ההכנה בסיור גישוש כאן בארץ.

<עודד פויר: הם מגיעים לכאן, כל אחד לפי המקצוע ולפי מה שמעניין אותו רואה איך זה עובד באמת.

<עודד פויר: אם מישהו שיודע שיש לו עסק כזה וכזה ומגיע לישראל ורואה מישהו כמוהו, כך נראה עסק בישראל, זה מאוד מאוד משמעותי, הוא גם פוגש את אנשי המקצוע שהוא יפגוש אותם אם הוא באמת יחליט להיות בעסק כאן, זה תורם נפלא.

<עודד פויר: דוגמה קטנה, בנתניה לקחנו רופאים שהמטרה שלהם לפתוח מרפאה.

<עודד פויר: הם פגשו עולה מצרפת שפתח מרפאה בנתניה וכך נראית מרפאה ששונה לגמרי ממה שנראה בצרפת.

<עודד פויר: כך אנשי שיווק, מכירות, אנשי טלמרקטינג וכדומה.

<עודד פויר: עוד כמה נקודות ממש קצרות.

<עודד פויר: דבר ראשון, כמו בכל דבר אני חושב שגם כאן

<עודד פויר: החשיבות בעבודה הוליסטית ומלאה ובשיתוף פעולה עם כולם.

<עודד פויר: יש את המידע שמגיע ממשרד הקליטה וכל העזרה, אבל ביום-יום הם נמצאים ברשות המקומית.

<עודד פויר: הרשויות המקומיות להן יש כאן תפקיד קריטי גם בהנגשת המידע וגם לאפשר את מה שקורה.

<עודד פויר: לדוגמה, באותו סיור גישוש הבאנו למשל למודיעין, עשינו פגישה עם אנשי החברה הכלכלית ולראות איך אנחנו בכל אזורי תעסוקה חדשים שנבנים מוצאים להם שכירות זולה יותר.

<עודד פויר: שכירות או מקום שמאפשר להם תנאים נוחים ברשות המקומית.

<עודד פויר: לצרף לזה את ארגוני העולים שהם בסופו של דבר מלווים ברקע.

<עודד פויר: ארגונים כמו "גבהים" שנותנים את הגיבוש המקצועי.

<עודד פויר: רק בעבודה הוליסטית שכל המידע נגיש לכל, אני חושב שנשיג כאן הרבה.

<עודד פויר: אני חושב שהמפתח כאן, כשמודדים עולים בעסקים, זה לקחת את היתרונות היחסיים, להעצים אותם ולראות איך אנחנו פותרים את המגבלה.

<עודד פויר: היתרונות היחסיים כמובן: זה הקטע הגלובלי, זה השפה, זה הקשרים בחו"ל, כל מה שמחפשים ובטח בעידן הזה שהוא עידן גלובלי.

<עודד פויר: הדברים הקשים יותר: להפך, זה השפה וזה שאין קשרים.

<עודד פויר: לכן כאן לבוא ולחבר אותם לנטוורקינג הנכון, לתת להם מומחי שיווק שיחברו אותם, אין להם את הפה לאוזן, את 'חבר מביא חבר' שרגילים כאן.

<עודד פויר: צריכים אפילו באופן מלאכותי לחבר אותם לגופים או לאנשי עסקים כמוהם שיהיו כמו מנטורים, אבל שהם יחברו אותם לכל נושא של פה לאוזן ואפילו ברמה של לחבר אותם בהתחלה לבנאדם מנוסה שייתן לו inter ship בתוך עסק קיים, תהליך חניכה.

<עודד פויר: אני חייב להגיד פה גם משהו חשוב שהוא האיפכא מסתברא של העניין.

<עודד פויר: כשמגיע עולה, לא תמיד הדבר הראשון שהוא צריך לעשות זה לפתוח עסק.

<עודד פויר: דבר ראשון צריך להגיד לו: 'תגיע, תלמד את השפה, תראה מה שקורה מסביבך ואז תחליט לאיזה כיוון אתה הולך'.

<עודד פויר: לא להריץ אותו ממקום שיכול להוות לו תסכול.

<עודד פויר: זה מתחבר למה שאמרו אחרים, שאחרי כמה שנים הוא מרגיש בשל ועושה את זה.

<עודד פויר: כאן הייעוץ צריך להיות אמתי, מה מתאים ומה לא מתאים.

<עודד פויר: אנחנו בהסתדרות הציונית נמשיך לפעול ככה בשיתוף פעולה עם מה שכבר נפעל ועוד יותר חזק עם משרד הקליטה בכל תכניות החדשות.

<עודד פויר: בהצלחה לכולם.

<עודד פויר: הדיון הזה הוא דיון חשוב ותודה לוועדה וליושב ראש.

אברהם נגוסה: תודה, תודה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי פלוסקוב בבקשה.

טלי פלוסקוב: שלום לכולם.

טלי פלוסקוב: קודם כל באמת, אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל היום יש בכנסת יום לעסקים הקטנים וזאת בעצם הסיבה שאנחנו נפגשנו כאן בוועדה הזאת.

טלי פלוסקוב: יש כרגע עוד וועדות שדנות בנושא הזה ובוודאי ובוודאי צריך לברך את חברי הכנסת שיזמו את היום הזה.

טלי פלוסקוב: אחד מהם הוא חבר הכנסת מכולם, רועי פולקמן.

טלי פלוסקוב: אני לא יודעת מי השני, אולי אתם יודעים, אני אשמח להגיד את שמו.

טלי פלוסקוב: אם אנחנו מדברים על הוועדה הזו, יש פה הרבה אנשים שעברו עלייה ויודעים מה זה ואיך זה, ועד שאתה נקלט במדינה ועד שאתה מרגיש ישראלי.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהמטרה של כל אחד שיושב פה זה באמת להפוך כל עולה שמגיע למדינה לישראלי גם בתחושה וגם במעמד שלו בחברה הישראלית.

טלי פלוסקוב: אני יודעת, אתם יודעים שאני הייתי ראש עיריית ערד והגיעו ופנו אלי המון קרנות, המון יזמים והמון אנשים רוצים לתרום בנושא הזה.

טלי פלוסקוב: עכשיו, הם מצד אחד באים כי יש להם כסף ומצד שני יש את האנשים שצריכים למשוך את הכסף הזה והם לא יודעים איך לעשות את זה.

טלי פלוסקוב: הקרנות האלה עם הכסף חוזרים לביתם כי מן הסתם לא מצאו את הדרך לציבור ולא הונגשו מספיק.

טלי פלוסקוב: אני מאוד מתחברת לדברייך לנושא של הנגשת מידע.

טלי פלוסקוב: רבותיי, אנחנו נמצאים בבעיה.

טלי פלוסקוב: אני באמת מברכת את משרד הקליטה.

טלי פלוסקוב: אני שמעתי אותך, יישר כוח על מה שאתם עושים, עבודה נפלאה, מאוד מרשים.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד.

טלי פלוסקוב: אבל לצערי הרב, אני שוב פעם חוזרת ואומרת, העולים החדשים, אלה שלא מדברים שפה ומרגישים קצת זרים, הם לא יודעים את זה.

טלי פלוסקוב: חלק מדברייך, אני בארץ כבר עשרים שנה ברוך ה', גם אני לא שמעתי.

טלי פלוסקוב: אני אומרת רבותיי, אחד מתפקידנו, כאן אני פונה גם ליושב ראש הוועדה וגם משלנו חברי הכנסת, להנגיש את המידע, לספק את המידע הזה לאזרחים, לתת להם להבין שיש כאן אנשים שדואגים להם ויש פה הרבה מה לנצל.

טלי פלוסקוב: 50 מיליון שקל, אתם יודעים מה זה, זה המון כסף ואנשים לא יודעים על זה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להתייחס לנגב ולגליל.

טלי פלוסקוב: אני יודעת שהרבה מנצלים והרבה נמצאים במרכז הארץ.

טלי פלוסקוב: מה קורה בנגב ובגליל, בכלל לא מגיעים.

טלי פלוסקוב: יש כאן נציגת משרד הכלכלה או נציג?

טלי פלוסקוב: יצאו?

טלי פלוסקוב: אתם יודעים שכל מרכזי מט"י ביטלו אותם בערים, איחדו אותם, מכרז.

טלי פלוסקוב: אני לא יודעת איזה בלגן הם עשו.

טלי פלוסקוב: עכשיו בערי הפריפריה אין מרכזי מט"י.

טלי פלוסקוב: מרכז מט"י היה אחד ממקורות הנגשת המידע הזה.

טלי פלוסקוב: היה מישהו שהיה מקבל אנשים והיה מסביר איך להתחיל, איך ללכת – אין היום.

טלי פלוסקוב: זה לגמרי לא מחליף - - - <קריאה:> את מכירה את השירותים של "מעוף"?

טלי פלוסקוב: אני יודעת, אני רק אומרת שזה לא מספיק.

טלי פלוסקוב: אני לא אומרת מבחינת איכות מידע.

טלי פלוסקוב: לא.

טלי פלוסקוב: לא.

טלי פלוסקוב: חס וחלילה.

טלי פלוסקוב: אני מכירה את "מעוף".

טלי פלוסקוב: בוודאי - - -

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון במסגרת כנס שדרות.

אברהם נגוסה: אנחנו עושים את זה ואנחנו הולכים לדון בנושא הזה של עניין הפריפריה.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: זה בעצם הדבר שרציתי להגיד.

טלי פלוסקוב: בערד, בכלל לאחרונה פיטרו את מי שהייתה מטפלת בזה.

טלי פלוסקוב: אני כועסת ואני לא מבינה איך עיר ש-40% בעיר הזאת עולים יכולה לאפשר לעצמה דבר כזה.

טלי פלוסקוב: אבל לא ניתן כאן ציונים.

טלי פלוסקוב: מה שאני בעצם רוצה להגיד מכאן, רבותיי, אני חושבת שהתפקיד שלנו, ובאמת נעשתה עבודה מצוינת.

טלי פלוסקוב: אנחנו נחשוב, אני אומרת שוב פעם, נעשה אם זה באמצעות החקיקה – אני רוצה מאוד בנושא של העולים להגדיל את ה-10 שנים להפוך אותם ל-15 שנה, לכל העולים ולא רק ליוצאי אתיופיה כי אני חושבת שזה צעד נכון.

טלי פלוסקוב: אני כבר אומרת פה, אם יהיה צורך גם בהגדלת הסכום של הקרן, נראה לי שלא תהייה לי בעיה להוסיף עוד 10 מיליון לסכום, כשנראה מה התוצאה.

טלי פלוסקוב: בסך הכול מי שמרים את העסק גם הוא משלם מיסים למדינת ישראל.

טלי פלוסקוב: מעבר לזה, גם המדינה מרוויחה מזה.

טלי פלוסקוב: עוד פעם, בשיטה שהקרן פועלת זה לא מתנות.

טלי פלוסקוב: בעצם הקרן ממחזרת את עצמה ולכן לא צריכה להיות בעיה.

טלי פלוסקוב: 50 מיליון זה באמת סכום רציני כדי לתת מענה ללא מעט אנשים שרוצים לפתוח עסקים.

טלי פלוסקוב: שוב, תספרו, תספרו, תספרו ואני יודעת מה, תמצאו סיפורי הצלחה, שזה יצא לתקשורת, שזה יצא בשפה הרוסית, שיצא בשפה אמהרית, בשפה צרפתית, אנגלית – תעשו את זה כי אנשים לא מכירים ונורא ונורא חבל.

טלי פלוסקוב: יישר כוח על העבודה שאתם עושים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: הגברת גלדיס ברזובסקי.

<גלדיס ברזובסקי: שלום רב לחברי הוועדה, ליושב ראש ולאנשים פה.

<גלדיס ברזובסקי: אנחנו מבית ברזיל.

<גלדיס ברזובסקי: למה בית ברזיל, כי בשנתיים האחרונות אנחנו רואים גידול מהעלייה מברזיל.

<גלדיס ברזובסקי: ברזיל עוברת עכשיו תקופה כלכלית מאוד קשה ואנשים מתחילים להסתכל לצדנו, לכאן.

<גלדיס ברזובסקי: רוב היהודים בברזיל בעלי משפחות והם אנשי מסחר, הם אנשים שעובדים במסחר.

<גלדיס ברזובסקי: מאוד חשוב מה עודד דיבר וגם חברת הכנסת על נגישות המידע.

<גלדיס ברזובסקי: בברזיל מדברים פורטוגזית ואנחנו בבית ברזיל חושבים שספרדית זה מספיק וזה לא מספיק.

<גלדיס ברזובסקי: אנחנו רוצים לתת יד לעזור למשרד הקליטה כדי שהמידע בפורטוגזית יגיע.

<גלדיס ברזובסקי: אנחנו מקבלים המון פניות מאנשי עסקים מברזיל שרוצים להעביר את העסקים שלהם לפה או לפתוח פה עסק.

<גלדיס ברזובסקי: הם לא מבינים ממיסוי, הם לא מבינים איך פועל במדינת ישראל.

<גלדיס ברזובסקי: אנחנו כעידוד עלייה, עודד, איתו השתתפתי ביחד במשלחת לברזיל, מודע למציאות בברזיל היום.

<גלדיס ברזובסקי: אני מבקשת ממשרד הקליטה, כל הכבוד לתכנית שלכם, באמת אני שעובדת כבר עשר שנים כמתנדבת בתחום של עלייה וקליטה, אני נכנסת הרבה פעמים לאתר של משרד הקליטה ולא הייתי מודעת לכל מה שאת סיפרת עכשיו.

<אירוס הומינר: חבל.

<גלדיס ברזובסקי: זהו, זה נכון.

<גלדיס ברזובסקי: הנה עכשיו יש לי כמה עולים שנמצאים כבר בארץ ופותחים עסקים ואני מביאה להם היום את המידע הזה של המענק ושל העזרה שלכם.

<גלדיס ברזובסקי: הרבה פעמים זה בעיות של שפה.

<גלדיס ברזובסקי: אנחנו בבית ברזיל מודעים למצב ונותנים לכם את היד לעזרה בכל מה שקשור לתרגום.

<גלדיס ברזובסקי: אנחנו מוכנים לעזור לכם בנושא הזה.

<גלדיס ברזובסקי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: גברת מרינה קונצביה מועצת העיר ירושלים ומחזיקת תיק עלייה וקליטה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

אברהם נגוסה: .

<מרינה קונצביה: נכון מאוד.

<מרינה קונצביה: שלום לכולם.

<מרינה קונצביה: זה בעצם הישיבה הלא ראשונה שלי בוועדת עלייה וקליטה כי אני בתור עיתונאית הייתי הרבה פעמים פה ועסקתי בנושא הזה.

<מרינה קונצביה: אני 30 שנה בארץ ואני ירושלמית.

<מרינה קונצביה: אני רוצה להגיד קודם כל באמת יישר כוח למשרד הקליטה.

<מרינה קונצביה: אני מאוד שמחה לשמוע פה את כל מה שנאמר.

<מרינה קונצביה: <קריאה:> לא תמיד מחלקים פה מחמאות, זה לא מובן מאליו.

<מרינה קונצביה: אני רוצה בעצם, כמו שחשוב לי לדעת כירושלמית וכעולה וותיקה אני רוצה להגיד דבר כזה.

<מרינה קונצביה: אני חושבת שנורא חשוב בירושלים, בטח אני עכשיו בעניינים של ירושלים ושל עיריית ירושלים, קודם כל אשמח לשיתוף פעולה עם כל הנמצאים כאן באולם.

<מרינה קונצביה: אני בטוחה שיש להם את החלק בעבודה ויש עניין.

<מרינה קונצביה: בהחלט ברשות הקליטה יש עכשיו תכניות, המון תכניות.

<מרינה קונצביה: גם לי יש תכניות שאני מקווה שנוכל לפחות את חלק מהן להגשים.

<מרינה קונצביה: עכשיו פשוט אני רוצה להגיד דבר אחד מאוד מאוד חשוב ואני חושבת שצריך לשים לב לזה.

<מרינה קונצביה: אחרי גל טרור, פה אצלנו בארץ תמיד בא גל עלייה.

<מרינה קונצביה: אנחנו חייבים להתכונן לזה.

<מרינה קונצביה: כולנו מחכים לתקציב של מדינת ישראל.

<מרינה קונצביה: אני גם דיברתי עם ראש העיר ניר ברקת והוא הבטיח שהוא ינסה לשפר את התקציב לעולים פה בעיר.

<מרינה קונצביה: אני חושבת שהיום חייבים להתכונן.

<מרינה קונצביה: באמת את האינפורמציה לעולים חדשים ובכלל לתושבי העיר, הרבה אנשים בעצם חוזרים גם.

<מרינה קונצביה: היום העלייה של עולים, עולים שבאים ותושבים חוזרים היום גם זו תופעה עקב המלחמה בין רוסיה ואוקראינה וכל העניינים שם.

<מרינה קונצביה: בכלל, יש חשש לא קטן בגלל מדיניותה של רוסיה עקב העזרה שלה לסוריה.

<מרינה קונצביה: חס וחלילה, אני מוסקבאית חייתי שם בברית המועצות, אני זוכרת את זמנם כששערי העלייה ושערי ברית המועצות היו סגורים, חס וחלילה שהמצב הזה יחזור לעצמו.

<מרינה קונצביה: אבל בכל זאת אני בטוחה וכולנו ערים להתעוררות של העלייה וצריכים להתכונן לזה.

<מרינה קונצביה: שוב, אני אשמח לשיתוף פעולה.

<מרינה קונצביה: יישר כוח לכולנו ויום טוב פה לעסקים קטנים היום.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו בהחלט מסכימים אתך שהתגובה לטרור שמשתולל במדינתו הוא הגדלת עליית יהודים לארץ ישראל.

אברהם נגוסה: זו התגובה הנכונה לטרור.

אברהם נגוסה: עכשיו עמיחי סינגר יש לו תכנית, פרויקט שפתח בעניין פסיכומטרי בספרדית.

<עמיחי סינגר: נכון מאוד.

<עמיחי סינגר: קודם כל תודה לכם חברי הכנסת על הוועדה.

<עמיחי סינגר: אני התחלתי עסק קטן עם קהל ייחודי, עם קהל דוברי ספרדית שמעוניין להמשיך את קליטתו באוניברסיטאות.

<עמיחי סינגר: יצאו מהצבא, יצאו מהמטוס והם רוצים להיות חלק מהחברה, להיות באוניברסיטאות, הם רוצים ללמוד, רוצים ליישם, רוצים להיות חלק פעיל ויעיל של החברה שלנו.

<עמיחי סינגר: אני ראיתי צורך שהאנשים שלא עשו טוב בפסיכומטרי.

<עמיחי סינגר: דוברי ספרדית וגם פורטוגזית, יש להם ממוצע הכי גרוע בתוך הנבחנים, אנשים שלוקחים את הפסיכומטרי, אז התחלתי את הפרויקט של ליווי, של תמיכה, של לימודים קבוצתיים בשפה הספרדית.

<עמיחי סינגר: האמת, כשאנחנו מדברים על עולים חדשים, כשאנחנו מדברים על אנשים שקיימים כאן בחברות בארץ, אנחנו צריכים לחשוב על הקושי האינהרנטי שיש לנו.

<עמיחי סינגר: ברגע שרוצים לשלם מיסים, ברגע שאנחנו רוצים לרשום את החברה שלנו, לא רוצים פשוט לבוא ולעבוד בעבודה הבלתי פורמאלית.

<עמיחי סינגר: הפרויקטים מהסוג של מט"י ושל הסוג של ההסתדרות העולמית שגם עוזרים לעסקים קטנים, הם מאוד עוזרים ומאוד טובים לנו.

<עמיחי סינגר: הצלחתו של העסק שלי היא הצלחה של המדיניות של ישראל בקשר לעלייה ובקשר לקליטת אנשים.

<עמיחי סינגר: בזה אין שום ספק.

<עמיחי סינגר: אני כעולה חדש בעצמי אני לא יכול להרוויח על הגב של עולים חדשים.

<עמיחי סינגר: אני לא יכול להגיד לעולים חדשים, לאנשים שיצאו מהצבא שעכשיו שוכרים דירה, או שעכשיו הם יצאו מהמטוס שצריכים להתמודד עם עבודה, עבודה בשכירות, עם שכר לימוד שברוב המקרים הם לא משלמים, אבל עדיין הם צריכים להשלים שיעורים פרטיים.

<עמיחי סינגר: אני כסף קטן, לא יכול להרוויח, אני לא יכול לקבל מעולים חדשים מחיר כמו שחברות אחרות בתחום הפסיכומטרי מבקשות מהם.

<עמיחי סינגר: למה, כי גם אני הייתי במצב הכלכלי שלהם ואני מבין אותם.

<עמיחי סינגר: לאן אני פונה, א', אני יכול לפנות לתורמים שיכולים לעזור לי, לעסק שלי וגם לעולים חדשים.

<עמיחי סינגר: אני יכול לפנות למדינה, אני יכול לפנות לרשויות המדינה.

<עמיחי סינגר: תמיד חשוב לראות התערבות של המדינה בעסק שהמטרה שלו היא לא להרוויח.

<עמיחי סינגר: זה משהו שאני רוצה שיהיה ברור.

<עמיחי סינגר: לא כל העסקים של העולים במטרה להרוויח.

<עמיחי סינגר: גם ליצור תמריצים שכל אנשים יעסקו בהם.

<עמיחי סינגר: יש לי שלושה מדריכים, רובם עולים שלומדים באוניברסיטאות שונות.

<עמיחי סינגר: הם לומדים עכשיו וגם מלמדים ומלווים.

<עמיחי סינגר: כל שנה כשאנחנו פותחים את הקורס מחדש אנחנו נפגשים עם עולים חדשים והם רואים את הקבלה לאוניברסיטאות כחלק בלתי נפרד מהעלייה שלהם.

<עמיחי סינגר: הם סיימו את הצבא ועדיין כן, כאן אני מסיים.

<עמיחי סינגר: אני רציתי לשתף אתכם כנקודת ציון בקושי שלהם להתקבל לאוניברסיטאות ובעיקר בקרב עולים דוברי ספרדית.

<עמיחי סינגר: לפני הנתונים שיש פה בממוצע הפסיכומטרי, הממוצע שלהם דומה לממוצע של עולים מקרב יוצאי אתיופיה.

<עמיחי סינגר: אם אתם רוצים להתעסק עם הבעיות שלהם ואולי אפשר לראות איך מתמודדים עם יוצאי אתיופיה, איך עוזרים להתקבל לאוניברסיטאות, אולי אז גם אפשר להעתיק את זה כמשהו שמקדם את הצלחתם של עולי אתיופיה.

<עמיחי סינגר: אנחנו רואים באוניברסיטאות המון עולי אתיופיה באולמות שלנו, בכיתות.

<עמיחי סינגר: אולי אפשר לעשות את זה גם עם עולי ספרדית וגם עם פורטוגזית כמובן.

<עמיחי סינגר: תודה על ההקשבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: גברת ליזה רחמני מנהלת תכנית עלייה מאירופה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ליזה רחמני: שלום.

<ליזה רחמני: שמי ליזה רחמני מעמותת גבהים.

<ליזה רחמני: עמותת גבהים נוסדה במטרה לסייע לעולים בעלי השכלה גבוהה וניסיון תעסוקה בשילובם בתעסוקה וביזמות הישראלית.

<ליזה רחמני: האמת, לא תכננתי לדבר, אבל אני אשתמש בהזדמנות לדבר בקצרה על התכניות שלנו ליזמים.

<ליזה רחמני: יש לנו שתי חממות בשביל עולים חדשים שרוצים להקים סטרטאפים.

<ליזה רחמני: יש לנו אחת בתל אביב ואחת באשדוד.

<ליזה רחמני: עד היום 71 סטרטאפים עברו את התכנית הזאת.

<ליזה רחמני: כמו שאירוס אמרה, מה שיפה בזה, שבסוף היזמים האלה מקימים עסק שגם זה יוצר מקומות עבודה.

<ליזה רחמני: אנחנו סופרים את זה, יש 146 משרות חדשות שיוצרו על ידי הסטרטאפים האלה.

<ליזה רחמני: אנחנו מקבלים המון המון פניות לגבי עסקים קטנים.

<ליזה רחמני: עובדים בדיוק עכשיו על תכנית בשביל היזמים האלה.

<ליזה רחמני: אני רק רוצה לחדד את מה עודד אמר לגבי החשיבות של הקשרים.

<ליזה רחמני: ברור שיש צורך בלווי עסקי ולתת להם את כל המידע שהם צריכים, אבל מה שבאמת חסר להם זה בדיוק המנטורים והחיבור עם העסקים האחרים.

<ליזה רחמני: הם לא מכירים עורכי דין, רואי חשבון, הם לא יודעים איפה לחפש אפילו.

<ליזה רחמני: צריך גם לחשוב על זה ואולי גם במשרד הקליטה איפה - - -

<אירוס הומינר: יש לנו גם סיוע של רואי חשבון שנותנים, מצמידים אותם לעולים ובעצם הם נותנים להם לווי בכל מה ששייך לנושא המיסוי.

<ליזה רחמני: טוב לדעת.

<ליזה רחמני: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: בנימין חזן ממט"י חולון.

אברהם נגוסה: בבקשה.

אברהם נגוסה: הדובר האחרון, אשמח שנעמוד בזמן.

<בנימין חזן: כן.

<בנימין חזן: לי קוראים בני חזן ואני מנהל מט"י חולון, מרכז טיפוח יזמות עסקית.

<בנימין חזן: אני מנהל גם במסגרת משרד הקליטה את "מעלות" חולון ואזור תל אביב.

<בנימין חזן: קודם כל, שוב, אני רוצה לברך את נציגות משרד הקליטה, את אגף היזמות העסקית, את אירוס ואת ענת שנמצאות פה.

<בנימין חזן: באמת על התכניות המאוד מיוחדות שהן מקצות לעולים חדשים בשפות השונות.

<בנימין חזן: אני באמת חושב שהתכניות האלה נותנות סיוע וקרש קפיצה מצוין לאותם עולים כדי להיקלט בחברה הישראלית.

<בנימין חזן: כולנו יודעים שהקליטה בחברה הישראלית היא דרך דיור ותעסוקה.

<בנימין חזן: ברגע שיש תעסוקה ומשרד הקליטה נותן סיוע בתעסוקה ואותו עולה נקלט בתעסוקה, אז הקליטה בארץ, לפחות בקטע של הנושא התעסוקה, הקליטה היא הרבה יותר טובה והרבה יותר נוחה.

<בנימין חזן: אני כן רוצה לפנות לוועדה בסיוע במספר דברים שאנחנו חושבים שאתם יכולים להתערב ואולי כאן לסייע.

<בנימין חזן: אני גם מנהל המוקד הארצי ליזמות לעולי איראן.

<בנימין חזן: יש עלייה שקטה מאיראן שמגיעה, של עולים חדשים.

<בנימין חזן: העלייה הזאת נקלטת ואנחנו קולטים אותה באמצעות הסיוע.

<בנימין חזן: רובם מגיעים כיזמים ואנחנו קולטים אותה אצלנו באמצעות הסיוע של משרד הקליטה.

<בנימין חזן: לוקח הרבה זמן להיקלט ועד שהם קולטים את השפה לוקח הרבה מאוד זמן.

<בנימין חזן: עד לפני כשנה העלייה הזאת קיבלה הרחבה של הזכאות עד 15 שנה.

<בנימין חזן: לצערי הרב, בגלל שלא אושר תקציב המדינה הזכאות הזאת ירדה והם זכאים לסיוע רק עד 10 שנים.

<בנימין חזן: אני חושב שאירוס פועלת הרבה מאוד בעניין, אבל עם רוח גבית מצד הוועדה, אם יהיה אפשר לעלות את הזכאות של עולי איראן.

<בנימין חזן: אני מזכיר לכולכם, העולים האלה בורחים מאיראן, הם לא מגיעים מתוך זה שהמשטר שם נותן להם לצאת.

<בנימין חזן: יש עדיין סדר גודל של 20 אלף יהודים באיראן שחלקם עוד רוצים לעלות לארץ ולהגיע ולהיקלט פה.

<בנימין חזן: אני אשמח אם הוועדה הנכבדה הזאת תוכל לסייע לנו גם בעניין הזה.

<בנימין חזן: זאת נקודה ראשונה.

<בנימין חזן: הנקודה השנייה, אני אשמח לסיוע של הוועדה, זו נקודה מאוד אקטואלית לכולנו.

<בנימין חזן: אנחנו נמצאים במתקפת, או אינתיפאדה או איך שרוצים לקורה לזה, הסכינאות או איך שהם קוראים לזה 'אל-קודס'.

<בנימין חזן: יש הרבה מאוד עסקים גם של עולים שנפגעים.

<בנימין חזן: אני יכול לומר לכם שגם בתל אביב יש פחות אנשים שמסתובבים ברחובות – אנשים יותר חוששים.

<בנימין חזן: יש בכך פגיעה גדולה מאוד בעסקים, הרבה מאוד עסקים מתקשים היום להתמודד עם זה.

<בנימין חזן: אני סבור שכאן אתם יכולים לסייע.

<בנימין חזן: יש את הקרן המיוחדת הזאת של משרד הקליטה, היא קרן מצוינת, אבל המגבלה שענת דיברה עליה קודם לכן, עסק שהוא רק עד 4 שנים שיכול להסתייע בהלוואה, זו מגבלה שמונעת מאיתנו לתת את ההלוואה הזאת לעולים חדשים שהם בעלי עסקים שנקלעים למצב קצת יותר קשה בגלל המצב שאנחנו נמצאים, מצב האינתיפאדה שאנחנו נמצאים בו.

<בנימין חזן: לאותם אלה אנחנו נאלצים להגיד: 'אנחנו מצטערים, אתם לא יכולים לקבל את ההלוואה המיוחדת של משרד הקליטה כי המגבלה שהאוצר שם היא עד 4 שנים ואתם בעלי עסק מעל 4 שנים'.

<בנימין חזן: אני חושב שעם רוח גבית שלכם וביחד עם הפעולה המאסיבית של משרד הקליטה אולי יהיה אפשר לשפר את המצב במיוחד בתקופה הנוכחית.

<בנימין חזן: אני רוצה להגיד, ואני רוצה כאן לציין לשבח שוב את משרד הקליטה שהיה ער למצב של יהודי אוקראינה ויהודי צרפת ובלגיה עם כל המצב הקשה שחווים שם, ופתח תכניות מיוחדות ואפשר לנו לסייע בקליטת בתחום היזמות של עולי: צרפת, בלגיה ואוקראינה.

<בנימין חזן: היום אנחנו קולטים אותם, את אלה שמגיעים ומאפשרים להם לקבל סיוע בהקמת עסק עצמאי.

<בנימין חזן: תברכו על היוזמה הזאת ועל הנושא הזה.

<בנימין חזן: אני מאחל, תודה רבה על הדיון המיוחד הזה.

<בנימין חזן: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: תודה למשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אני חושב שיש שני דברים שאני רוצה לציין לסיכום: אנחנו נציין את האפשרויות הקיימות כדי לעודד את העסקים בקרב עולים חדשים, אם זה מענקים, אם זה הלוואות, אם זה סיוע טכני.

אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו צריכים, כל העולים, מי שרוצה, מי שהחליט ללכת לכיוון עסקים לנצל את זה.

אברהם נגוסה: לצורך זה יש שני דברים שצריך לעשות.

אברהם נגוסה: אחד, לשנות את החסמים.

אברהם נגוסה: חסמים כמו שאמרת, חסמים של 10 שנים, אותו להגדיל.

אברהם נגוסה: על עוד חסמים שקיימים תפנו אלינו, אנחנו חברי הכנסת.

אברהם נגוסה: אם צריך ליזום הצעת חוק אנחנו נעשה את זה.

אברהם נגוסה: הדבר השני שצריך לעשות.

אברהם נגוסה: כאן אני פונה דווקא למשרד הקליטה בעניין זה.

אברהם נגוסה: להגביר את המודעות בקרב העולים.

אברהם נגוסה: כדי להגביר את המודעות בקרב העולים צריך להוציא הסברה בכל השפות.

אברהם נגוסה: זה מאוד חושב, בכל השפות כדי שהעולים ידעו, יכירו את ההזדמנויות הקיימות.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.

אברהם נגוסה: אני סוגר את הישיבה.