ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 232, 2016-01-05 11:25

משה גפני: אני פותח את הדיון בתקנות.

משה גפני: מי מציג את התקנות?

<שרה קנדלר: אני שרה קנדלר.

<שרה קנדלר: אנחנו עדיין בסדרת ההקלות שלנו, שהתחלנו כבר לפני שנתיים.

<שרה קנדלר: יש פה תקנות פרטי תשקיף, תקנות דוח שנתי ותקנות דוחות, והכול בעצם באותו עניין.

<שרה קנדלר: עד כה, ב-2015, הבאנו הקלות בתחום התאגידי, ועכשיו אנחנו באים עם הקלות בתחום קרנות הנאמנות.

<שרה קנדלר: בעצם אנחנו מציעים פה מודל חדש לנושא של הגשת התשקיף על הקרן והפרסום שלו.

<שרה קנדלר: עד היום תשקיף של קרן נאמנות צריך להיות מוגש פעם בשנה אם הם רוצים שתהיה הצעה רציפה של יחידות של הקרנות, כי אחרי שנה צריך להגיש תשקיף חדש.

<שרה קנדלר: התשקיף בנוי היום משני חלקים.

<שרה קנדלר: חלק אחד שיש בו מידע כלכלי על הקרן עצמה – מדיניות ההשקעות, דמי הניהול, גורמי הסיכון, הרכב תיק ההשקעות וכו'.

<שרה קנדלר: והחלק השני מתאר את מנהל הקרן עצמו, את המבנה הארגוני שלו, את הדירקטוריון, את הוועדות וכו'.

<שרה קנדלר: בצורה הזאת אנחנו מגיעים בשנה ליותר מ-1,300 בקשות לפרסום תשקיף, שעליהם מנהלי הקרנות צריכים לעבוד ולהכין אותם, וגם הרשות צריכה לעבור ולאשר אותם.

<שרה קנדלר: ובעצם מה שאנחנו מציעים עכשיו זה רפורמה שאומרת שכל מנהל הקרן יגיש פעם בשנה תשקיף עיקרי, שיכלול גם את התיאור של מנהל הקרן וגם את התיאור של כל התשקיפים הפתוחים של אותו מנהל הקרן.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, במקום להגיש מעל 1,300 תשקיפים, יגישו רק 19 תשקיפים עיקריים בשנה.

<שרה קנדלר: במהלך השנה, אם מנהל הקרן ירצה לפתוח קרן חדשה, הוא יצטרך להגיש תשקיף קרן חדשה, ואחת לשנה כל מנהלי הקרנות יצטרכו להגיש דוח שנתי לכל אחת מהקרנות שבניהולם, שזה יכלול את כל המידע הספציפי לגבי כל אחת מהקרנות.

בצלאל סמוטריץ': יש בסך הכול 19 מנהלי קרנות?

<שרה קנדלר: כן.

בצלאל סמוטריץ': והם מנהלים 1,300 - - - ?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: כל מנהל הקרן מנהל הרבה מאוד - - -

בצלאל סמוטריץ': מה זה עושה לציבור אם התשקיף הוא כזה מאוחד?

בצלאל סמוטריץ': איך הציבור יכול לדעת?

<שרה קנדלר: הציבור גם יקבל בדוח השנתי...

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שהדיווח יקל גם על ציבור המשקיעים, כי היום כל מנהל קרן מגיש כל תשקיף מתי שבא לו במהלך השנה, ואילו עכשיו הדוח השנתי ירוכז לארבעה מועדים בשנה, לפי סוגי הקרנות.

<שרה קנדלר: כך שאם אתה רוצה להשקיע בקרן אג"חית, אתה תקבל את הדיווחים באותו מועד בשנה ויהיה לך יותר קל להשוות.

<שרה קנדלר: למעשה, אלה אותם מידעים בדיוק, אבל במועדים קבועים, כך שיהיה הרבה יותר קל להשוות ולקבל החלטות השקעה.

בצלאל סמוטריץ': עד היום המידעים בדוח ובתשקיף גם חפפו?

<שרה קנדלר: לא היה דוח, היה רק תשקיף.

<שרה קנדלר: פעם בשנה היה תשקיף, ואילו עכשיו יהיה את התשקיף העיקרי פלוס הדוח השנתי.

משה גפני: פלטו, זה בסדר?

<אילן פלטו: קרנות נאמנות זה לא התחום שלי, אני רק בחברות ציבוריות.

משה גפני: יש פה מישהו מהקרנות?

משה גפני: אתם בעד?

<אלי בבלי: אני אלי בבלי, יושב-ראש איגוד מנהלי הקרנות.

<אלי בבלי: אנחנו דנו עם הרשות על הנושאים האלה, הם קיבלו חלק מההערות שלנו, ואנחנו בעד, כי מדובר בסופו של דבר בהקלה ובשיפור המצב של בעלי היחידות.

משה גפני: טוב, אז אפשר להקריא?

<שרה קנדלר: יש הרבה מה להקריא.

משה גפני: הרגתם אותי...

בצלאל סמוטריץ': אין דרך לא ל - - - ?

משה גפני: אני שאלתי את אייל והוא אומר שלא.

משה גפני: בבקשה, מי מקריא?

קוראת: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (פרטי תשקיף של קרן, מבנהו וצורתו) (תיקון), התשע"ו-2016

בצלאל סמוטריץ': עד כאן

בצלאל סמוטריץ': כל ההגדרות שמחקתם זה דברים שאתם מוציאים מתוך התשקיף, נכון?

<שרה קנדלר: ומכניסים אותם לתוך התקנה של דוח שנתי.

<שרה קנדלר: אנחנו ממש העברנו מקום פה, זה ממש לא חדש.

<אייל לב-ארי: את יכולה להסביר בגדול מה עשיתם בהגדרות?

<שרה קנדלר: אמרתי שמחקנו את כל ההגדרות שכבר לא רלוונטיות כי הן עברו לדוח השנתי.

<אייל לב-ארי: הוספתם 25(א)?

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים פה על - - -

<דורית גילת: אני דורית גילת, יועצת משפטית של מחלקת ההשקעות.

<דורית גילת: התקנה הזו מדברת על איך תוצג בצורה טבלאית נוחה רשימה של כל הקרנות ומאפיינים שלהן.

משה גפני: בצלאל, תחליף אותי, יש לי ריאיון ברדיו.

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

בצלאל סמוטריץ': מה זה ההסדר הזה?

<שרה קנדלר: לפני כמה שנים העברנו פה את חוק אכיפה מינהלית, שהוסיף בנושא אכיפה סל כלים לרשות, שביניהם יש עיצום כספי ויש ועדת אכיפה מינהלית, וכל אחד מהם יכול להטיל סנקציות.

<שרה קנדלר: ופה מנהל הקרן, אם הוטלו עליו סנקציות, הוא צריך לדווח על זה.

בצלאל סמוטריץ': את זה הבנתי, אני שואל עכשיו על (1)(ב).

<שרה קנדלר: זה אומר שאפשר להגיע להסדר, שזה כמו הסדר טיעון, גם בחלק המינהלי.

בצלאל סמוטריץ': טוב.

בצלאל סמוטריץ': למה זה קשור לתשקיף?

בצלאל סמוטריץ': זה הוראות אחרות בכלל.

<שרה קנדלר: זה לגבי איך מזמינים יחידות או איך פודים אותן.

בצלאל סמוטריץ': וכל המידע הזה מופיע בתשקיף?

<שרה קנדלר: כן, כן, זה גם היום מופיע.

<שרה קנדלר: זאת המהות.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, זה ציטוט של ההודעה שהוא צריך למסור בתוך התשקיף.

<שרה קנדלר: כן.

בצלאל סמוטריץ': וכל זה ייכנס בתוך טבלה על כל קרן?

<שרה קנדלר: לא, זו לא טבלה, זה תשקיף.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה צריך להיות ביחס לכל קרן.

בצלאל סמוטריץ': הרי גם זה נתון שהוא לא רק ביחס לכל מנהל קרנות, אלא ביחס לכל קרן צריך להביא אותו.

<שרה קנדלר: לא, זה במסגרת הכלליות שיהיו.

<דורית גילת: זה אומר להם שאם אתה רוצה לדעת את הפרט הזה על כל קרן – לך לטבלה ההיא ותמצא את זה בקרן.

<דורית גילת: זה מה שזה אומר.

<שרה קנדלר: אבל פה זה מידע כללי.

<דורית גילת: כן, אומרים לו "תשים הודעה שאומרת לגבי השעה היעודה לגבי כל קרן, שהיא מצוינת בלוח שכותרתו 'קרנות בניהול מנהל הקרן'".

<דורית גילת: זאת הפניה.

<דורית גילת: את הפרטים שרלוונטיים לכל קרן בנפרד - - -

בצלאל סמוטריץ': איפה קראת את זה?

<שרה קנדלר: זה הכול במסגרת הודעה שהיא חלק מהתשקיף.

<דורית גילת: "השעה היעודה לכל קרן מצוינת בלוח - - -

בצלאל סמוטריץ': את זה הבנתי, אבל אני שאלתי לגבי 41(2)(א), "ההודעה 'הזמנת יחידות הוראה לפי דיון יחידות של קרן.

בצלאל סמוטריץ': ...'".

בצלאל סמוטריץ': זה משהו שהוא מביא אותו רק פעם אחת, כי זה נכוון ביחס לכל הקרנות?

<שרה קנדלר: נכון.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': הלאה.

בצלאל סמוטריץ': אבל מה שאת קוראת עכשיו כן צריך להיות ספציפית לכל קרן.

בצלאל סמוטריץ': איך זה ייראה טכנית בתשקיף?

<שרה קנדלר: זה נכון.

<שרה קנדלר: קודם כול, המידע הזה רלוונטי רק לקרנות סגורות.

<שרה קנדלר: אז אם יש לו בכל הארסנל שלו גם קרנות סגורות, אז הוא צריך לפרט גם את זה, וזה נכון לכל הקרנות הסגורות שבניהולו.

בצלאל סמוטריץ': אבל לא בכל הקרנות הסגורות מועד הפדיון שלהן הוא אותו דבר.

בצלאל סמוטריץ': הוא יצטרך ביחס לכל קרן לפרט - - -

<דודו לביא: כל קרן סגורה.

<שרה קנדלר: כן.

בצלאל סמוטריץ': ולא באותה טבלה.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, יש טבלה, ואחר כך בזה הוא יצטרך לתת פירוט לגבי הקרנות הרלוונטיות.

בצלאל סמוטריץ': זה לכל קרן בנפרד, או שהוא מנהל את התהליך הזה בכל הקרנות שהוא מנהל?

<שרה קנדלר: לא, זה תהליך שיש לו לגבי כל הקרנות.

<שרה קנדלר: זה אותו תהליך.

<דורית גילת: הוא יכול בתהליך שלו להגיד שבקרנות מסוג מסוים הוא ינהג קצת אחרת.

<דורית גילת: זה יהיה חלק מהמדיניות הכללית.

בצלאל סמוטריץ': משהו שונה פה מהקרנות שדיברנו עליהן קודם?

<שרה קנדלר: לא, זו פשוט קרן חדשה שבמהלך השנה - - -

בצלאל סמוטריץ': כלומר אין הבדל, זה אותם נתונים שמופיעים ב - - -

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אייל, תחליף אותי.

בצלאל סמוטריץ': מה הפירוש?

בצלאל סמוטריץ': מה זה נסיבות שבשלהן.

בצלאל סמוטריץ': ..? הרי הגדרנו את זה.

בצלאל סמוטריץ': אמרנו שהוא חדש, הוא לא ניהל בשנה האחרונה קרן - - -

<דורית גילת: הוא יגיד אם זה בגלל שהוא אף פעם עוד לא ניהל או בגלל שחלפו למעלה משנתיים מיום שהוא ניהל.

בצלאל סמוטריץ': מה זה "שער המטבע העיקרי של הקרן"?

<דורית גילת: האם זה שקל או מט"ח.

בצלאל סמוטריץ': אז לא "שער המטבע" אלא "המטבע".

<דודו לביא: המטבע העיקרי הוא בעצם המטבע שלצורך חישוב חבות המס הוא מהווה את הבסיס לצורך חישוב רווח הון.

<דודו לביא: ברירת המחדל היא שקל, אבל קרנות שהמטבע העיקרי שלהן הוא דולר, חבות המס מחושבת לא ביחס לשיעור השינוי למדד המחירים לצרכן, אלא ביחס לשיעור השינוי בשער החליפין שלה.

<דורית גילת: אבל אולי באמת המילה "שער" מיותרת.

<שרה קנדלר: אפשר להוריד את המילה "שער", נכון.

<שרה קנדלר: צריך להיות "בציון המטבע העיקרי".

בצלאל סמוטריץ': אז אני מציע לתקן את זה גם בקרנות הרגילות.

<שרה קנדלר: אוקיי, אז נתקן את זה גם אחורה.

בצלאל סמוטריץ': כל זה זה בגלל שבקרן חדשה אין לנו בכלל את הדוחות, נכון?

<שרה קנדלר: נכון.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, אין דוח אחורה ולכן - - -

<שרה קנדלר: הוא לא נכלל בתשקיף העיקרי שהוגש, ולכן צריך להגיש תשקיף ספציפי לגביו.

בצלאל סמוטריץ': בעיקר בגלל שלמשקיע אין יכולת ללכת לדוח הקודם שהתפרסם בתקנות שנדבר עליהן אחר כך, ולכן - - -

<שרה קנדלר: נכון.

בצלאל סמוטריץ': רגע, הרי קודם הגדרנו שהקרן לא נסחרת כל יום וצריך לציין את הימים שבהם הקרן נסחרת.

בצלאל סמוטריץ': למה פה זה לא בא לידי ביטוי?

<שרה קנדלר: פה אנחנו עברנו לקרן פתוחה, לא לקרן סגורה.

<שרה קנדלר: קודם זה היה הפרטים של קרן סגורה, שבה יש ימי מסחר, ואילו קרן פתוחה זה הוראות אחרות.

בצלאל סמוטריץ': זה ההבדל?

בצלאל סמוטריץ': שאין לה ימים מסוימים?

בצלאל סמוטריץ': שהיא פתוחה כל הזמן?

<שרה קנדלר: היא לא נסחרת בכלל.

<שרה קנדלר: אתה פודה אצל מנהל הקרן.

<שרה קנדלר: היא לא נסחרת בבורסה.

<שרה קנדלר: סגורה כן נסחרת בבורסה.

בצלאל סמוטריץ': אז לא הבנתי מה כתוב פה.

בצלאל סמוטריץ': "הזמנות ליחידות הוראות לפדיון יחידות ניתן להגיש אצל כל אחד מחברי הבורסה" – מה זה?

<שרה קנדלר: חברי הבורסה זה הבנקים וחברי הבורסה הפרטיים שאצלם אפשר לקנות.

<שרה קנדלר: אתה לא הולך ישירות למנהל הקרן כדי לקנות, אלא אתה הולך לחבר בורסה ובאמצעותו אתה מגיש את ההזמנה.

בצלאל סמוטריץ': וזה לא מוגבל בימים?

בצלאל סמוטריץ': הרי בקרנות סגורות, שאתה קונה אותן אצל מנהל הקרן, זה רק בימים מסוימים, ואילו קרנות פתוחות שנסחרות בבורסה אתה קונה אותן כל יום?

<דודו לביא: קרנות סגורות, כמו ניירות ערך, נסחרות בבורסה.

<דודו לביא: זאת אומרת, תנאי הכרחי לביצוע העסקה זה לפנות לפלטפורמת המסחר ובאמצעותה להזרים הוראות לקנייה ולמכירה של היחידות שלהן באופן רציף במהלך כל היום.

<דודו לביא: קרנות פתוחות נמכרות גם כן באמצעות חברי הבורסה, שזה בנקים או חברי בורסה שאינם בנקים, למשל בתי השקעות, שהם בעצם משמשים המתווך, הגורם שבאמצעותו אתה מעביר את ההוראות שמועברות למנהל הקרן.

<דודו לביא: עכשיו, בפועל, תנאי לכך שאפשר יהיה ביום מסוים להזרים הוראות לקנייה או למכירה של קרן פתוחה הוא שאכן מתקיים מסחר בבורסה בתל אביב - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל למה לקרן סגורה יש ימים?

בצלאל סמוטריץ': אתה יכול להגיד ימים מסוימים שבהם אפשר לקנות אותה?

<דורית גילת: הם יכולים לקבוע שפעם בשלושה חודשים או פעם בחצי שנה תהיה אפשרות לרכוש או לפדות יחידות גם מול מנהל הקרן.

<דורית גילת: הם יכולים, אבל לא חייבים.

<אלי בבלי: גם בקרן פתוחה יש ימים קבועים להעברת הוראות.

<אלי בבלי: זאת אומרת, בתשקיף, מנהל הקרן מודיע על הימים מראש, וידועה השעה היעודה וידוע היום שבו ניתן לפעול בקרן.

בצלאל סמוטריץ': בקרנות פתוחות?

<אלי בבלי: כן.

בצלאל סמוטריץ': אז למה זה לא מופיע כאן?

בצלאל סמוטריץ': לכאורה אתה צריך להגדיר את זה גם בתקנה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': כמו שביקשנו בקרנות הסגורות שמנהל הקרן יודיע מהם הימים המיוחדים שבהם אפשר לפדות, צריך להגיד את זה גם בקרנות הפתוחות.

בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל?

<דורית גילת: לא, גם בקרנות הפתוחות הם צריכים להודיע על ימים שבהם ניתן ליצור ולפדות יחידות.

<דורית גילת: הטרמינולוגיה היא שונה, אבל יש את זה גם - - -

בצלאל סמוטריץ': איפה זה כתוב?

בצלאל סמוטריץ': בסעיף שקראנו עכשיו, לכאורה המסחר צמוד לימים של הבורסה.

בצלאל סמוטריץ': אם יש דבר כזה גם בקרן הפתוחה, אז זה צריך להופיע.

בצלאל סמוטריץ': אם אני נכנס לתשקיף וקורא את המרכיב הזה, אז אני חושב שאני יכול לעשות את זה כל - - -

<חגי בן ארזה: השעה היעודה מופיעה בתקנה 45ג(11)(א)(3).

בצלאל סמוטריץ': "הכותרת "השעה היעודה להגשת הזמנות".

בצלאל סמוטריץ': .."?

<אייל לב-ארי: "הכותרת "השעה היעודה להגשת הזמנות" והשעה היעודה;".

בצלאל סמוטריץ': אבל אני מדבר על ימים, לא על שעות.

<חגי בן ארזה: אז הימים זה ב-(11)(א)(1).

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

קורא: תוכלו להסביר קצת יותר על תשקיף מכרז?

<דורית גילת: בקרן סגורה, כשרוצים לגייס משקיעים חדשים, אז זה נעשה כמו במכרז, כמו בניירות ערך.

<דורית גילת: זה התשקיף שהוא ייעודי לדרך הזאת של גיוס.

<דורית גילת: כלומר, יש מכרז, הוא פתוח שלושה שבועות, אפשר להגיש הזמנות, ואז זה נסגר.

קורא: למה אתם צריכים את הוראת המעבר?

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים לאפשר בתקופה שהתקנות עוברות ולפני שהן נכנסות התוקף, שאם מנהל הקרן כבר רוצה להגיד לפי התקנות החדשות, הוא יוכל, כדי שלא יקרה מקרה שהוא מגיש לפי התקנות הקודמות ואחרי חודשיים הוא כבר נאלץ להגיש...

<שרה קנדלר: אז אולי כדאי לו כבר להגיד לפי החדש, ולכן נאפשר לו.

<שרה קנדלר: ובפעם הראשונה שהוא מגיש תשקיף עיקרי – שנוכל להאריך את התקופה, כדי לפזר במהלך השנה יותר נכון את מועדי הגשת התשקיפים.

בצלאל סמוטריץ': כי זה לכאורה יהיה צמוד למועדי הגשת הדוחות.

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: התשקיף העיקרי יהיה פעם בשנה, בלי קשר ל - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל אתם רוצים לפרוס את ההגשות על פני השנה, בהתאמה לדוחות.

<שרה קנדלר: נכון, לדוחות שיהיו לאותם - - -

בצלאל סמוטריץ': אדוני היועץ המשפטי, אני מציע שנקרא גם את התקנות של הדוחות, כי הרי בסוף אנחנו צריכים לראות שזה משלים אחד את השני.

בצלאל סמוטריץ': נצביע בנפרד, אבל יותר נוח לקרוא ביחד.

<אייל לב-ארי: אפשר.

<שרה קנדלר: אגב, כל מה שאנחנו הולכים לקרוא עכשיו ב"דוח שנתי של קרן", זה הכול נמצא היום בתקנות פרטי תשקיף, ופשוט העברנו אותן כך שבמקום להיות בתשקיף הן יהיו בדוח שנתי של הקרן.

בצלאל סמוטריץ': אייל, אתה לא יכול למצוא לנו איזה היתר - - - ?

<אייל לב-ארי: צר לי.

בצלאל סמוטריץ': אתם רוצים להגיד בכמה משפטים בעל-פה, בתפיסה שלכם, בלי לרדת לפרטים, איזה פרטים מבחינת

בצלאל סמוטריץ': כם הם עיקריים ואתם רוצים לראות אותם בתשקיף העיקרי שעכשיו עשינו, ואיזה דברים יהיו בדוחות?

<שרון אופיר: אני שרון אופיר, מנהלת יחידת הפיקוח על קרנות נאמנות.

<שרון אופיר: התשקיף העיקרי של מנהל הקרן, התשקיף שמרכז בו את כל ההיתרים לצד כל הקרנות שבניהולו, הוא בעצם כמו מאגר מידע על המאפיינים הכלליים של הקרנות שבניהולו.

<שרון אופיר: זה כולל פרופילים שמאפיינים אותן, מהן למשל עמלות ההפצה שמשלמים.

<שרון אופיר: בעצם יש מספר סוגים, ולכן החלוקה היא בטבלאות, שהן מאוד נוחות להשוואה ולבחינה.

<שרון אופיר: בנוסף, יש את כל הדברים הכלליים.

<שרון אופיר: למנהל יש דירקטוריון אחד, יש ועדת השקעות אחת, יש נהלים בדבר הצבעות באספות כלליות שהם לגבי כלל הקרנות שבניהולו, יש נהלים לגבי מדיניות בחירת השקעות ואופן ניהולן.

<שרון אופיר: בעצם התשקיף הזה ירכז את כל המידע הכללי בסל אחד, שיאפשר למשקיע להבין איך פועל מנהל הקרן לגבי כל הקרנות שבניהולו.

<שרון אופיר: כמו כן, הוא רואה בטבלאות מרוכזות את הדברים העיקריים שיכולים לאפשר לו השוואה.

<שרון אופיר: בדוח השנתי בעצם משקיע ספציפי יוכל לבחון את הקרן שלו, את התוצאות של הפעילות שלה בשנה שחלפה, את המאפיינים של תיק ההשקעות שלה, מדיניות ההשקעות שלה, גורמי הסיכון - - -

בצלאל סמוטריץ': שבקרנות החדשות הכנסנו גם את כל אלה בתשקיף, כי אין לנו דוח.

<שרון אופיר: נכון.

<שרון אופיר: אנחנו צריכים בעצם ל - - - את התשקיף המרכז לגבי אותה קרן חדשה שמונפקת, עם מנהל השקעות ספציפי שמנהל את ההשקעות שלה, זאת אומרת, כל הדברים שניתנים גם באותו חלק עיקרי, כדי שיעדכן את התשקיף העיקרי.

<שרון אופיר: זאת אומרת, אנחנו מייצרים הפרדה שבסופו של דבר היא משרתת את הציבור, כי היא לא מעמיסה מידע בדוח הספציפי השנתי אלא היא נותנת לו באמת את המידע שחשוב לאותו משקיע לצורך קבלת החלטת ההשקעה באותה עת; ובנוסף - - -

בצלאל סמוטריץ': למה זה בעצם מקל?

בצלאל סמוטריץ': אלי, למה זה מקל עליכם?

בצלאל סמוטריץ': הרי בסוף אתם צריכים לעשות את אותו דבר.

בצלאל סמוטריץ': פעם עשיתם את הכול בתשקיף, ואילו היום במקום "תשקיף" קוראים לזה "דוח".

בצלאל סמוטריץ': למה זה מקל?

<אלי בבלי: קודם כול, לפני ההקלה עלינו, זה מאפשר לבעלי יחידות לבצע השוואות וחיתוכים ולהשוות בין קרנות.

בצלאל סמוטריץ': לא ברמת ביצועים, הרי רמת ביצועים לא תהיה לו בטבלה בתשקיף.

<אלי בבלי: גם ברמת ביצועים, כי אנחנו מציגים שם מדדי ייחוס והתשואות שהקרן השיגה.

<שרון אופיר: מבחינה אדמיניסטרטיבית, כל המהלך הזה הוא רפורמת ענק, זה באמת משהו מאוד חזק בענף, מכיוון שהיא מאפשרת לא לדרוש ממנהלי הקרנות לפנות על כל אחת מתוך ה-1,380 קרנות - - -

בצלאל סמוטריץ': אליכם.

בצלאל סמוטריץ': אז זה ההבדל – שאת התשקיף אתם צריכים לאשר, ואילו את הדוחות - - -

<אלי בבלי: לנו זה עושה טיפה סדר אולי בעבודה שלנו.

<אלי בבלי: אם היה לנו קודם 1,360 קרנות מפוזרות על פני כל הימים כל השנה, הרי שעכשיו אנחנו עובדים קצת יותר מסודר: ברמה רבעונית, לפי סוגי קרנות.

<אלי בבלי: זה עושה לנו קצת יותר סדר - - -

בצלאל סמוטריץ': ההבדל הוא שאת הדוחות הם לא מאשרים.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, היום, כשאני בא להשקיע ואני מסתמך על התשקיף, אני יודע שהוא עבר אתכם כרגולטור שבדק אותו, ואילו עכשיו יהיה לי רק את המידע המאוד כללי שעבר את הביקורת שלכם, ובדוחות אני צריך לסמוך עליי.

בצלאל סמוטריץ': כי אתם לא צריכים לאשר את ה-1,300 דוחות האלה.

<שרון אופיר: לא.

<שרון אופיר: לצורך זה גם אישרתם את תקציב הרשות לפני כן.

<שרון אופיר: כל יחידת הפיקוח על הקרנות מונה תשעה אנשים, ומה שיקרה זה שהם יעשו את אותה עבודה, רק בצורה קצת שונה.

<שרון אופיר: כיום עושים באופן מדגמי - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל אתם מאשרים את כל הדוחות?

<שרון אופיר: לא את כל תשקיפי הקרנות.

<שרון אופיר: תשקיפי הקרנות אמנם נחתמים, אבל יש איזשהם סדרי טיפול ונוהלי בדיקה, שחלקם מאושרים גם על ידי הוועדה - - -

בצלאל סמוטריץ': בקיצור, לא עוברים על כל ה-1,300 - - -

<שרון אופיר: אנחנו היום נבדוק את הדברים האלה בצורה שונה.

<שרון אופיר: בניהול הסיכונים שלנו אנחנו נבדוק את הדוחות השנתיים האלה לא פחות טוב, ואולי זה אפילו יאפשר לנו, בגלל היכולת להשוות היום בין, נניח, כל הקרנות האג"חיות, שמגישות באותו מועד את הדוח השנתי... יהיה לנו בסיס השוואה הרבה יותר טוב מבחינה פיקוחית, וזה כן יאפשר לנו עבודה שונה, ואולי אפילו יותר טובה, ביכולת לבדוק את - - -

<דודו לביא: בגדול, זה מקטין את החיכוך עם הרשות.

<דודו לביא: במצב הקיים יש בעצם קרוב ל-1,400 אינטרקציות בין 19 מנהלי הקרנות לבין רשות ניירות ערך.

<דודו לביא: מדובר על חילופי מסמכים, חילופי משובים - - -

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, אני רק שואל מה המשמעות של זה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מקילים על הרשות ומקילים על הקרנות, שזה מצוין, אבל השאלה אם אנחנו מספיק מגינים גם על המשקיעים?

<דודו לביא: ההגנה היא אותה הגנה, כי מבחינה משפטית דינו של מידע שמתפרסם במסגרת דוח ודינו של מידע שמתפרסם במסגרת תשקיף – חד הם.

<דודו לביא: זאת אומרת, אין פה פגיעה בהגנה המשפטית שחלה על הציבור.

<דודו לביא: לגבי היקף המידע שנמסר לציבור המשקיעים – לא חל בו שינוי.

<דודו לביא: אנחנו כאן מקילים, ברוח מה שאמר יושב-ראש הרשות בדיון הקודם, בכל מה שקשור לאדמיניסטרציה שכרוכה בהליך מתן ההיתרים לתשקיפים.

<דודו לביא: אנחנו מקצרים, מנקודת המבט של מנהלי הקרנות, את מספר האינטרקציות שהם צריכים לקיים עם רשות ניירות ערך במהלך השנה.

<דודו לביא: כי כמו שאמרת, הגשת דוח מעבירה את האחריות למנהל הקרן, הוא מפרסם את זה לציבור, והרשות ממשיכה לעקוב אחרי המידעים במתכונת דומה למה שהיא עשתה קודם.

בצלאל סמוטריץ': ולמה לא לתת באותה טבלה מרכזת את התשואות?

בצלאל סמוטריץ': נניח, איזשהו ממוצע תשואות אחורה?

בצלאל סמוטריץ': למה לא להכניס גם את זה?

בצלאל סמוטריץ': כשורה.

<דודו לביא: צריך להבין שהגורם העיקרי שבאמצעותו הציבור הרחב מקבל החלטות השקעה בקשר לקרנות נאמנות הוא מערכי ההפצה והייעוץ בבנקים, ששם בעצם יש מערכות תומכות החלטה שמקבלות את הנתונים אפ-טו-דייט.

<דודו לביא: תשקיף שמתפרסם פעם אחת בשנה, או דוח שמתפרסם פעם אחת בשנה, בהגדרה הוא נותן בסיס מידע שמתייחס לאותה נקודת זמן שבה מתפרסם הדוח.

<דודו לביא: אבל לצורך קבלת החלטת השקעה יש גם - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל את זה כתבנו בכריכה, בהערת השוליים הראשונה – שהכול רלוונטי למועד הזה.

בצלאל סמוטריץ': אבל כמו שהכנסת את פרופיל החשיפה וכולי, למה שלא תשים גם את הביצועים?

<שרון אופיר: מבחינתנו זאת נקודת השוואה - - -

בצלאל סמוטריץ': זו אותה נקודת השוואה.

בצלאל סמוטריץ': כי ככה תהיה לי את כל הטבלה, אני יכול להשוות ולהחליט באיזה קרן אני משקיע.

<שרון אופיר: היום נקודת ההשוואה הזאת היא נגישה.

<שרון אופיר: בעצם יש הרבה מאוד אתרי הפצה, אתרי מידע לציבור הרחב, שמאפשרים את הנגישות למידע של השוואת תשואות והשוואת סטיות תקן.

<שרון אופיר: זה נכון שמבחינה פיקוחית, מבחינה של פיקוח נקודתי, שהמידע הזה יהיה, אבל המידע הזה הוא כמעט אין-סופי.

<שרון אופיר: אם נשים את כולו בתשקיף אחד ל-19 מנהלי קרנות - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, אני הולך אותך, המודל של טבלה עם הנתונים המאוד כלליים הוא מצוין, אבל השאלה למה להוסיף לו - - -

<דודו לביא: כי התשואה לא יכולה לעמוד בפני עצמה במנותק מההקשר.

<דודו לביא: זאת אומרת, בדוח השנתי לא מופיעה רק התשואה, מופיעה התשואה ביחס לבנצ'מרקס, למדדי יחס של התשואה.

<דודו לביא: מופיע גם נתון על סטיית התקן, שגם נותן בסיס להשוואה ביחס לשאלה מה רמת הסיכון שהייתה כרוכה כדי להשיג את אותה תשואה.

<דודו לביא: עכשיו, תהליך שבו - - -

בצלאל סמוטריץ': בקיצור, אתה אומר שאתה לא נכנס בכלל לביצועים, כי להיכנס לביצועים רק עם שורה תחתונה זה לא רלוונטי.

<דודו לביא: בדיוק.

<דודו לביא: מדובר פה רק בממד אחד מתוך מגוון רחב של ממדים, וזה גם עלול לגרום נזק בהצגת המידע.

<אייל לב-ארי: זה גם עלול ליצור הטעיה.

בצלאל סמוטריץ': טוב, אני מקבל.

בצלאל סמוטריץ': אז בואו נקרא את התקנות האלה, היות שהיועץ המשפטי שלנו לא מצא לנו בינתיים פתרון.

<שרה קנדלר: זאת ממש העתקה של התקנון.

<שרה קנדלר: זה הכול קיים בתקנות - - - , וגם כתבנו ליד כל מקום מאיפה לקחנו את זה.

קוראת: תקנות השקעות משותפות נאמנות (דוח שנתי של קרן), התשע"ו-2016

בצלאל סמוטריץ': למה מחקתם את ההגדרה של "שנת הדוח"?

<שרה קנדלר: כי ראינו שאנחנו לא משתמשים בה בהמשך.

<שרה קנדלר: השתמשנו בה פעם אחת, אז הכנסנו שם.

בצלאל סמוטריץ': מה זה נותן?

בצלאל סמוטריץ': הרי אם בן אדם ירצה אז הוא יצרף, ואם הוא לא ירצה הוא לא יצרף.

<שרה קנדלר: לא, הוא חייב.

<שרה קנדלר: אם יש פרט שהוא חשוב למשקיע סביר, הוא חייב לכלול אותו.

בצלאל סמוטריץ': אז הוא יגיד שהוא לא חשוב למשקיע סביר.

<שרה קנדלר: יש לנו את זה בכל החקיקה שלנו ובכל תקנות הדיווח, גם לתאגידים וגם לבעלי רישיון.

<דורית גילת: איזה עוד פרטים?

בצלאל סמוטריץ': או תעודת זהות או, אם זו חברה, ח"פ.

בצלאל סמוטריץ': בקיצור, הישות המשפטית.

<שרה קנדלר: אז נוסיף, וגם בתקנות ההן.

בצלאל סמוטריץ': שם זה מופיע פעמיים או שלוש אפילו.

<שרה קנדלר: בסדר.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה לא כל כך נכון עכשיו.

<שרה קנדלר: זה כן נכון, כי עדיין יש תשקיף.

<שרה קנדלר: ההצעה תהיה בתשקיף העיקרי, ולכן זה עדיין נכון.

<שרה קנדלר: הרי התשקיף העיקרי יפרט את כל הקרנות, וזאת בעצם ההצעה של היחידות, במסגרת התשקיף העיקרית.

בצלאל סמוטריץ': שנייה, הייתה שאלה עקרונית.

בצלאל סמוטריץ': אם עכשיו התשקיף שלנו הוא כזה רזה, אז למה להפנות כאן לתשקיף במקום לבקש להכניס גם את השורה הרלוונטית מהטבלה הגדולה לתוך זה?

בצלאל סמוטריץ': כלומר, יש תשקיף, הבנו, צריך אותו, הוא מתפרסם בתחילת שנה; אבל אם בן אדם כבר עומד עכשיו עם הדוח, למה אני צריך שתצורף הפניה לפרטים נוספים בעניין זה בתשקיף?

בצלאל סמוטריץ': מה אכפת לי שיעשו עוד העתק-הדבק לפה?

<דודו לביא: קודם כול צריך להבין שהפלטפורמה שבאמצעותה המשקיע צורך היום את המידע היא פלטפורמה אינטרנטית.

<דודו לביא: זאת אומרת, כל המידע מתפרסם באתר ההפצה של הרשות.

<דודו לביא: זאת אומרת, המידע הוא ממילא במרחק של הקלקה אחת ממקום למקום.

בצלאל סמוטריץ': אבל זאת לא תשובה, כי אז אני לא צריך בכלל דוח.

<דודו לביא: לא, אנחנו גם רוצים ליצור איזון שיבטיח שלא יהיה עומס פרטים מעבר לנדרש.

<דודו לביא: הערך המוסף - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל יש לך עכשיו ממש כלום פרטים כלליים בתשקיף, אז מה אכפת לך שיעתיקו את זה לפה?

<דודו לביא: לא, זה לא שיש כלום פרטים, היקף הפרטים שקיים בדוח השנתי - - -

בצלאל סמוטריץ': בתשקיף.

<דודו לביא: לא, בדוח השנתי.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני אומר שבתשקיף יש כל כך מעט, אז מה אכפת לך לשים את זה גם פה?

<דודו לביא: הדוח הוא לחלוטין לא מבוטל.

<דודו לביא: אבל יש לו אוריינטציה מאוד ממוקדת.

<דודו לביא: האוריינטציה שלו היא המאפיינים הכלכליים של הקרן והמאפיינים הייחודיים של המכשיר הזה ביחס למכשירים אחרים שמנוהלים על ידי מנהל הקרן ומנהלים אחרים.

<דודו לביא: לכאורה, אפשר היה לכלול עוד ועוד ועוד מידע, אבל רצינו ליצור איזון בין נפח המידע לבין התועלת ש - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל תקרא את סעיף קטן (12), "בהערת שוליים יצוין האם מנהל הקרן נותן הנחות מהוספה או תשלומים המוצעים בקשר עם רכישה, פדיון, מכירה או החזקה של יחידות ואם אלה ניתנים – תצורף הפניה לפרטים נוספים בעניין זה בתשקיף".

בצלאל סמוטריץ': מה הבעיה לכתוב את זה?

בצלאל סמוטריץ': אתה נותן הנחות?

בצלאל סמוטריץ': אז תכתוב מה ההנחות שאתה נותן.

בצלאל סמוטריץ': נראה לי שלצרף את ההפניה לתשקיף זה יותר ארוך מלכתוב את ההנחות שאתה נותן.

<שרון אופיר: הנושא הוא שכל הפרטים של ההצעה והרכישה בעצם עברו למקום אחר.

<שרון אופיר: זאת אומרת, כדי שזה לא יהיה תשקיף, הוצאנו את הפרטים אודות ההצעה מהדבר הזה שנקרא דוח.

<שרון אופיר: ברגע שנכניס פרטים שקשורים בהליכים הטכניים של הצעת היחידות, של רכישת היחידות אגב התשקיף, אנחנו כבר לכאורה - - -

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

<שרון אופיר: - - - אנחנו שמים אותו במקום לא נכון.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, מקבל.

בצלאל סמוטריץ': אז זה כן מופיע בתשקיף.

<שרה קנדלר: זאת התקשרות עם מנהל השקעות חיצוני.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה כן מופיע.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, יש דברים שאתם כן שמים גם פה וגם בתשקיף - - -

<שרון אופיר: זה ממש ניהול השקעות פר-אקסלנס.

בצלאל סמוטריץ': אז למה זה מופיע בתשקיף?

בצלאל סמוטריץ': אם זה בדוח אז זה לא צריך להיות בתשקיף.

<שרון אופיר: מה שקורה בקרנות זה לא שיש מנהל ספציפי אחד לכל קרן; יש פרטים שאתה צריך לתת אודות אותו מנהל השקעות או מנהל השקעות חיצוני, פרטים שהם נכונים ורלוונטיים אצל חלק ממנהלי הקרנות גם ל-20 קרנות.

<שרון אופיר: שוב, אנחנו מדברים על יעילות במידע.

<שרון אופיר: בהיבט הזה יכול להיות לקוח שמחזיק כמה קרנות של אותו מנהל קרן.

<שרון אופיר: בדרך כלל מה שקורה זה שמשקיע לא מחזיק קרן אחת אלא יש לו איזשהו תיק השקעות של קרנות, ואז יש לו באופן מרוכז, במקום אחד, את המידע אודות המנהלים שלו.

<שרון אופיר: שוב, זה באמת לא תמיד נורא טריוויאלי, אבל אנחנו ניסינו לחתוך ככה שהמידע הכי נכון יהיה מרוכז במקום אחד לצורך מבט-על, ושמידע יותר ספציפי יהיה מרוכז... נכון, ניאלץ מדי פעם לעשות הפניות כאלה למה שאתה קורא לו תשקיף, ואולי לא תמיד זה יהיה הכי מדויק והכי נכון, אבל שוב, המון חשיבה הושקעה באיך לשים את הפרטים, ואנחנו מקווים שבסוף זה באמת ישיג את המטרה.

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

קורא: אני לא חושב שזה צריך להיות "לרוב".

<שרה קנדלר: אולי "בדרך כלל".

<אייל לב-ארי: לדעתי, "רוב הפסד ההון ניתן לקיזוז - - -

<קריאות: לא, זה לא "רוב", הכוונה היא ל"בדרך כלל".

<אייל לב-ארי: בסדר.

קורא: יש לנו תשקיף חלק א' או לא?

<שרה קנדלר: כן, כי פה זו הוראת מעבר, וזה עדיין לפי ה - - -

<אייל לב-ארי: אוקיי.

קורא: את יכולה להסביר את הוראת המעבר?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: יש פה שתי הוראות.

<שרה קנדלר: אחת, אמרנו בתקנות הקודמות שאפשר להתחיל להגיש תשקיף עיקרי לפי התיקון גם לפני שהוא נכנס לתוקף, אחרי שהוא פורסם.

<שרה קנדלר: אז אם עשית זאת, אתה גם חייב להגיש דוח שנתי לפי התקנות האלה.

<שרה קנדלר: ההוראה השנייה אומרת שרק אם חלפה מעל לחצי שנה מאז שפרסמת את התשקיף, תצטרך להגיש את הדוח השנתי, ובפחות מזה אין צורך.

<שרה קנדלר: זהו.

<אייל לב-ארי: בתוספת של התקנות יש טבלאות דירוג.

<אייל לב-ארי: טבלה אחת היא של דירוג בסולם דרגות לטווח ארוך, והטבלה השנייה היא סולם דרגות לטווח קצר.

משה גפני: תודה רבה.

<שרה קנדלר: רגע, יש עוד.

משה גפני: בבקשה.

קוראת: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דוחות)(תיקון), התשע"ו-2016

<אייל לב-ארי: מה קורה עם תקנה 20יד?

<אייל לב-ארי: מה התיקון עושה?

<שרה קנדלר: פה אנחנו מתאימים את התקנה של חידוש הצעת היחידות לתקנות החדשות שעשינו, שבהן פירטנו מה צריך לעשות בחידוש ההצעה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: נצביע.

משה גפני: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (פרטי תשקיף של קרן, מבנהו וצורתו) (תיקון), התשע"ו-2016 – מי בעד התקנות?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: הצבעה בעד אישור התקנות, בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו פה אחד.

משה גפני: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דוח שנתי של קרן), התשע"ו-2016 – מי בעד אישור התקנות?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: הצבעה בעד אישור התקנות, בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול – פה אחד תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דוח שנתי של קרן), התשע"ו-2016, אושרו בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דוחות) (תיקון), התשע"ו-2016 – מי בעד אישור התקנות?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: הצבעה בעד אישור התקנות, בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול – פה אחד תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דוחות) (תיקון), התשע"ו-2016, אושרו בכפוף לשינויים שנאמרו לפרוטוקול.

משה גפני: התקנות אושרו בכפוף לשינויים שנעשו.