הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כנסת 20, פרוטוקול מספר 23, 2016-01-05 10:00

תמר זנדברג: ברוכות וברוכים הבאים, אני מתכבדת לפתוח את ועדת הסמים והאלכוהול של הכנסת בנושא שהוא לא סמים.

תמר זנדברג: בניגוד לכותרת הוועדה אנחנו נדון היום בנושא שהוא לא סמים ולא אלכוהול, אני כבר מקדימה ואומרת, הוא נושא תעשייתי, הוא נושא חקלאי, אבל בגלל סיבות שאנחנו עוד מעט נברר אותן במהלך הדיון ונברר את הצורך בנחיצות שלהם, אותו תחום חקלאי/תעשייתי מצא את עצמו, בטעות אולי או בגלל נסיבות שאולי צריכות להשתנות, כאסור מתוקף פקודת הסמים המסוכנים.

תמר זנדברג: אני מדברת על התחום של קנאביס תעשייתי.

תמר זנדברג: אני מקדימה במילה אחת ואז אני ארצה לשמוע בעיקר את גורמי המקצוע ובעיקר להתקדם כאן לקראת פתרונות.

תמר זנדברג: קנאביס תעשייתי הוא צמח מסוג קנאביס, שבניגוד לקנאביס שמוגדר בפקודת הסמים המסוכנים כסם מסוכן או כחומר בעל השפעה משנה תודעה, בקנאביס התעשייתי אין חומר פעיל, או אולי אפשר להגדיר את זה, אם קיים חומר פעיל הוא מתחת לסף ההשפעה, אפשר לכנות אותו, או לסף שיש לו איזה שהיא השפעה פסיכו אקטיבית.

תמר זנדברג: לעומת זאת לצמח הזה, כפי שנסקר בפנינו במסמך עם השוואה בינלאומית שנכתב על ידי גדעון זעירא, זה המקום לברך אותך ולהודות לך על כתיבת המסמך, הצמח הזה משמש במדינות רבות בעולם לצרכי תעשייה שונים, ביניהם, אני רק אגע אקריא מתוך הנייר, 'מגוון רחב של תוצרים ובכלל זה סיבים, חוטים, בדים ומוצרי טקסטיל, מזון, משקאות, תוספי מזון, מוצרי קוסמטיקה, נייר, ריהוט, חלקי רכב, מוצרי בנייה וביגוד ואף מקודם בתור פוטנציאל לשמש כדלק וכביו דיזל'.

תמר זנדברג: אני רק אקדים ואומר שיש גורמים שונים בענפי התעשייה והחקלאות שמביעים עניין בתוצר התעשייתי הזה, אני רוצה בדיון הזה לברר את הפוטנציאל של השימוש התעשייתי והחקלאי בחומר הזה בישראל ולברר האם קיימים חסמים, מגבלות או טעויות אולי כאלה ואחרות שמונעות את השימוש התעשייתי והחקלאי הזה בישראל.

תמר זנדברג: אני ארצה לפתוח את הדיון, אולי נתחיל דווקא עם משרד החקלאות.

תמר זנדברג: בבקשה, אדוני, אני חושבת שנתחיל איתך, האם נושא הקנאביס התעשייתי, הידוע בשמו כהמפ, מוכר לכם, ואם כן באיזה אופן.

<עומר זידאן: אני רוצה להגיד באופן כללי שאנחנו במשרד החקלאות משוועים להכנסת גידולים חדשים לחקלאים בישראל, אנחנו עושים את כל המאמצים למצוא פתרונות לחקלאים שמצבם קשה כזה או אחר.

<עומר זידאן: אני והיחידה שלי, שירות הדרכה ומקצוע, עשינו לפחות שני כנסים השנה בערבה כדי למצוא תחליפים למה שקרה, למשבר הפלפל שהיה בערבה.

<עומר זידאן: הכנסנו גם דברים נוספים חדשים ובאמת לא חשבנו עליהם כחלופה, זה לא עלה בדעתנו, כי ההמפ למעשה נמצא באמנת הסמים המסוכנים והוא נמצא תחת המילה קנאביס.

<עומר זידאן: מתייחסים אליו כאל קנאביס וכאל המפ, למרות שיש בו ריכוזים נמוכים, אז לא לקחנו אותו כאפשרות, כי את יודעת שאי אפשר להבדיל בין צמח הקנאביס ובין צמח ההמפ.

<עומר זידאן: זו אחת הסיבות המרכזיות.

<עומר זידאן: אני חושב שבאופן כללי כל זמן שנושא ההסדרה של הקנאביס הרפואי לא נגמר קשה לדבר כרגע על צמח דומה או בעל ריכוזים נמוכים ולמסחר אותו.

<עומר זידאן: מה שמעניין, אנחנו לא קיבלנו בשום מקום שום הצגה כלכלית שמראה מה היכולות של הצמח הזה בדונם או בחווה, מה הוא יכול לעשות למגדל, כמה ההכנסות הצפויות, מה ההשקעות, כמה עובדים, כמה עובדים זרים צריך להביא בשבילו.

<עומר זידאן: את יודעת שרוב החקלאות מופעלת על ידי עובדים זרים, תאילנדים או אחרים, ולכן זה לא נידון בצורה מקצועית, כי הוא נמצא באותה אמנה ולכן לא דנו בו.

<עומר זידאן: אבל אנחנו נערכנו לנושא הזה עוד ב-2002, עשינו מחקר מסודר לגבי המפ, וגם הוא היה תחת המעטה של אמנת סמים מסוכנים ותחת המילה קנאביס.

<עומר זידאן: יש לנו תוצאות של המחקר הזה.

<עומר זידאן: הם לא הצדיקו את עצמם כלכלית ולכן לא המשכנו.

<עומר זידאן: יש לנו עבודה מסודרת, על מבחן זנים, עשינו אותו בהרשאה מסודרת, גם של המשטרה וגם של משרד הבריאות.

<עומר זידאן: יש לי את הדוח, אם מישהו פעם ירצה אני אשמח לספק אותו, אבל הוא עסק במבחן זנים ולא המשכנו כי לא הייתה תעשייה שתבוא ותבקש.

תמר זנדברג: אוקיי, לפני שאני עוברת לנציגי התעשייה הפוטנציאלית, רק אם אתה יכול לתאר לנו בכמה מילים מה היה בעבודה הזו, מה היא בחנה.

<עומר זידאן: זו הייתה עבודה של השוואה בין זנים שונים שהם בעלי ריכוז שונה של המפ, של THC, והייתה השוואת זנים ביניהם.

תמר זנדברג: שמה?

תמר זנדברג: לאיזה - - -

<עומר זידאן: למטרה של היערכות אולי לעתיד, שלא יודע מתי יהיה.

תמר זנדברג: כלומר זה היה ידוע לכם, או הובא לידיעת

תמר זנדברג: כם שקיים צמח שיכול לשמש למטרות - - -

<עומר זידאן: כן, הובא לידיעתנו, עשינו ניסיון ובזה נגמר הסיפור.

תמר זנדברג: עשיתם ניסיון על הזנים עצמם?

<עומר זידאן: על הזנים.

תמר זנדברג: לא עשיתם בחינה חקלאית.

<עומר זידאן: לא לתעשייה ולא לשימושים ולא חשבנו על תעשייה, גם לא הייתה לנו פנייה כזאת.

<עומר זידאן: זה היה ב-2002.

תמר זנדברג: אבל מטרת הניסיון הייתה לנסות להבחין בין זנים - - -

<עומר זידאן: כמו שאמרתי בתחילת דבריי, אנחנו מחפשים תמיד גידולים.

<עומר זידאן: כמו שנניח בוא נגיד כל גידול שיכול להיות, נרצה באמת להכניס אותו.

<עומר זידאן: קודם כל נבחן אותו מקצועית, את ההיתכנות שלו מבחינת גידולים במדינת ישראל, את הצרכים שלו מבחינת מים, את הצרכים שלו מבחינת כוח אדם, את פוטנציאל השימוש בו, אם זה לתעשייה או למאכל, ואחר כך בודקים אותו כלכלית, מה הוא משאיר.

תמר זנדברג: אבל הבדיקה הזו, מבחינת גידול, שימוש וזה, נעשתה?

<עומר זידאן: הבדיקה הזו הייתה השוואה בין זנים.

תמר זנדברג: לאיזה מטרה?

תמר זנדברג: להשוות אותו מבחינת החומר הפעיל?

<עומר זידאן: לא.

<עומר זידאן: מבחינת היכולת של חומר יבש שהוא נעשה.

<עומר זידאן: לא הייתה שם תוצאה מאוד מרתקת.

תמר זנדברג: לא הבנתי.

תמר זנדברג: עוד פעם, מה הייתה מטרת הבדיקה?

<עומר זידאן: מטרת הבדיקה לקבל את ההבדלים בין הזנים, גם ברמה של ה-THC אבל בעיקר של היבול.

תמר זנדברג: כלומר אפשר לקרוא לזה באיזה מידה - - - כי אמרת בתחילת דבריך שהצמח תחת אותו שם וקשה להבחין וכו'.

<עומר זידאן: נכון, ולכן קיבלנו אישור מיוחד לבצע אותו עם גידור ועם שמירה.

תמר זנדברג: רציתם לבדוק האם אפשר להבחין בין הזנים - - -

<עומר זידאן: לא.

תמר זנדברג: אלא?

תמר זנדברג: מה זה אומר יבול?

<עומר זידאן: כמות הניבה, מה פוטנציאל היבול שלו.

תמר זנדברג: כלומר לדונם כמה - - -

<עומר זידאן: מה המסה.

<עומר זידאן: מסת הצמחייה שיכולה בעתיד אולי לשמש ל - - -

תמר זנדברג: אבל זה נבע מתוך ידיעה, מתוך הדונם הזה, כמה הוא יכול להפיק לצרכי למשל כך וכך ליטר או קילו שמן כזה, גומי כזה, טקסטיל כזה?

תמר זנדברג: משהו כזה?

תמר זנדברג: או שלא הגעת לשלב הזה?

<עומר זידאן: לא, לא היו את הנתונים האלה.

תמר זנדברג: הבנתי.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: אני רוצה לפנות לקבוצת, יש לנו נציגות של חקלאים מהערבה?

<נועם צ'כנובסקי: אני דוקטור חוקר קנאביס.

תמר זנדברג: שנייה, רגע.

<נועם צ'כנובסקי: יש לי הערות.

תמר זנדברג: כן, אני אתן לך, תיכף, אני רק רוצה רגע - - -

יחיאל חיליק בר: הזכרת את משבר הפלפל בהתחלה, בעצם התכוונת לזה שהאנשים האלה יעשו הסבה אולי ל - - -

<עומר זידאן: לא, לגידולים אחרים.

<עומר זידאן: לא לדבר הזה, חס וחלילה.

<עומר זידאן: לא התכוונתי שיילכו עכשיו לקנאביס.

תמר זנדברג: למה לא? למה חס וחלילה?

יחיאל חיליק בר: לא, למה התכוונת שאמרת שבגלל המשבר - - - איך חיברת אותו לדיון?

<עומר זידאן: לא, אנחנו הכנסנו גידולים חדשים, נוספים, בנוסף לפלפל שקיים.

<עומר זידאן: לא שכאילו לבוא היום, לפני גמר ההסדרה, ולהגיד יאללה קנאביס בערבה.

יחיאל חיליק בר: במקום פלפל קנאביס.

תמר זנדברג: בבקשה, מי מכן רוצה - - -

<נועה בראל: לא כל כך התכוננו לדבר פה, רצינו בעיקר להקשיב.

<נועה בראל: שמי נועה בראל, אני חקלאית מחצבה, זו דנה מלצר, גם חקלאית.

<נועה בראל: אנחנו גם, בדומה למה שעומר אמר, אנחנו מחפשים בערבה אלטרנטיבות כל הזמן, אלטרנטיבות שיוכלו להיות לא רק גידולים חקלאיים אלא גם פוטנציאל לתעשייה.

<נועה בראל: בחנו את עניין ההמפ.

<נועה בראל: הקושי בלבחון את עניין ההמפ היה קודם כל זה שלא חוקי ולא מוכנים להבדיל בין המפ לקנאביס למרות שזה לא מורכב ועושים את זה גם באירופה וגם בארצות הברית.

<נועה בראל: יש איזה שהוא סירוב גורף בכלל להבחין ביניהם ולאפשר לגדל.

<נועה בראל: זה נראה גידול, היינו שמחות לדעת יותר, אנחנו בזמנו פנינו בשם המו"פ כי רצינו לעשות איזה שהוא ניסוי, רצינו לבדוק גם את היבולים, אבל יותר בעניין של הזרעים, כדי לייצר תוספי מזון מהזרעים האלה, שמן מזרעי המפ וכל התעשייה שנלווית לזה.

<קריאה: זה מותר ביבוא, תצייני שמותר ביבוא כרגע לישראל.

<נועה בראל: כרגע יש אותו בחנויות, לקנות אותו, צורכים אותו, משתמשים.

תמר זנדברג: יש אותו בישראל ביבוא.

<דנה מלצר: כן, אסור לגדל אותו.

<נועה בראל: לחלוטין.

<נועה בראל: יש אותו בישראל כמעט בכל חנות טבע.

תמר זנדברג: מישהו יודע באיזה היקף קיים כרגע בישראל המוצר הספציפי הזה?

תמר זנדברג: מה ההיקף הכספי בשקלים של היבוא לישראל?

תמר זנדברג: לצורך העניין, נשאל את זה אחרת, נניח שזה היה מיוצר בישראל, תיכף אני אתן לכם לסקור במפורש, אבל סתם, הדבר הספציפי הזה, נניח שהיה מיוצר בישראל כמה יבוא זה היה חוסך והיה עובר לתוצרת ישראלית?

<נועה בראל: קודם כל אני לא יודעת, אבל העניין הוא שגם כאשר רצינו, הערבה זה קנה מידה מאוד מאוד גדול של גידול, אז גם כאשר רצינו לגדל זה היה לצרכי שוק מקומי ואגב זה היה מוריד בצורה דרסטית את המחיר בשוק המקומי, שהיה מצוין לצרכנים, כי זה כל הזמן במחסור, יש כל הזמן מחסור בישראל.

<נועה בראל: כלומר תלכי לחנות טבע, גם אם יש להם, בדרך כלל יהיה להם מחסור בזה, אבל רצינו כמובן גם לייצא את זה.

<נועה בראל: בערבה אנחנו מאוד מאוד מאמינים ביצוא וחושבים שזה חיוני.

<נועה בראל: כשאנחנו ניסינו לבדוק היתכנות כלכלית, כי זה מה שעושים, אתה בא, אתה בודק, כמה אני יכול להוציא לדונם, כמה אני יכול להרוויח על זה, בשביל זה אנחנו צריכים לעשות ניסוי במו"פ.

<נועה בראל: את זה לא הצלחנו להשיג.

תמר זנדברג: זה מו"פ במשרד החקלאות?

<נועה בראל: זה המו"פ שנמצא בתחנת יאיר בחצבה.

<נועה בראל: זה תחנת המחקר בערבה.

תמר זנדברג: אבל תחנת המחקר של מי היא?

<נועה בראל: כן, זה שייך למשרד החקלאות.

<עומר זידאן: יש בישראל כשמונה תחנות מו"פיות אזוריות, מלבד מינהל המחקר החקלאי, שגם יש לו שלוש תחנות במדינת ישראל, המרכזית בבית דגן, שנייה בנווה יער, השלישית בגלעד, אבל במו"פים האזוריים, הפריפריאליים, יש שמונה תחנות וביניהן תחנת יאיר שנקראת מו"פ הערבה התיכונה.

<נועה בראל: אגב, יש לנו גם מו"פ מדעי מאוד מפותח.

<עומר זידאן: זה מו"פ שממומן על ידי מדינת ישראל ועל ידי קרן קימת.

תמר זנדברג: מה התשובה שנתקלתם בה?

<נועה בראל: לא אפשרו לנו, פשוט לא אפשרו לנו לגדל המפ.

<דנה מלצר: זה עדיין לא חוקי לגדל את זה בארץ.

<נועה בראל: כי זה תחת חוק הסמים, כי זה קנאביס, כי אי אפשר להבדיל, כי יוכלו בתוך השדות של ההמפ.

<נועה בראל: תשובות שבסך הכול הן לא רציונליות ולא היה בסיס אמיתי לתשובות האלה לפי מה שאני מבינה.

תמר זנדברג: ממה שאתן יודעות, מה הייתה המוטיבציה שלכן לפנייה לאפיק הזה?

תמר זנדברג: אתן יודעות מהעולם?

<דנה מלצר: דבר ראשון בעולם מגדלים את זה כמו שדות חיטה, אנחנו רואים שזה גדל חופשי.

<דנה מלצר: גם עומר אמר שכשהם עשו פה את הניסוי הם עשו את זה תחת שמירה, זה מראה שלא כל כך מבינים עדיין את ההבדל בין הזנים.

<דנה מלצר: אבל אנחנו כל הזמן מחפשים אלטרנטיבות חדשות להתפתח, גם בתחום החקלאות וגם - - -

תמר זנדברג: בעקבות משבר הפלפל, מה שנקרא.

<דנה מלצר: כן, כן.

<נועה בראל: אבל מעבר למשבר.

<עומר זידאן: גם חסר עגבניות עכשיו.

<נועה בראל: לא, מעבר למשבר זה נראה לנו מוצר פנטסטי, מוצר שאפשר לגדל בישראל.

<נועה בראל: אני מדברת כרגע על השמן שמופק מצמחי ההמפ ומהזרעים שלו.

<נועה בראל: זה מוצר שתופס תאוצה, שגדל, שהמודעות אליו גדלה, שמספר השימושים שלו גדל, אנשים משתמשים בו כתוסף מזון מעולה, לצמחונים זה גם מאוד מומלץ, אגב.

<נועה בראל: רצינו לראות אם אנחנו יכולים למצוא את מקומנו בשוק, אבל בשביל זה רצינו לעשות ניסוי במו"פ, קודם כל, כדי לבדוק איך הוא גדל בערבה.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: בבקשה, שם ותפקיד לפרוטוקול.

<נועם צ'כנובסקי: אני חוקר קנאביס.

<נועם צ'כנובסקי: אני בעברי הייתי גם במשרד החקלאות, עשיתי שם דוקטורט, מכיר את עומר זידאן בשם, ראיתי אותו כמה פעמים, הוא לא זוכר אותי.

<עומר זידאן: זוכר.

<נועם צ'כנובסקי: אוקיי.

<נועם צ'כנובסקי: תרשה לי, יש לי כמה נקודות בהן אני חולק עליך, או שכאן רציתי לחדד כל מיני נקודות.

<נועם צ'כנובסקי: אמרת שאת הניסוי ערכתם בשנת 2002.

<נועם צ'כנובסקי: זה לא רלוונטי כבר, אפשר למחוק את זה לגמרי, בגלל שהתחילו לגדל את ההמפ שוב מאז, הוציאו אותו מהחוק רק בשנת 1996 בעולם, אבל רק בשנת 2013 התחילה להיות קפיצה משמעותית מאוד במוצרים שאפשר לייצר מהמפ.

<נועם צ'כנובסקי: כיום מדובר על כמעט 30,000 מוצרים שונים שאפשר לייצר אותם מהמפ.

<נועם צ'כנובסקי: דיברת על גידול לטובת ביו מסה.

<נועם צ'כנובסקי: ביו מסה הוא באמת משהו שהערך שלו מאוד מאוד נמוך ולא זאת הסיבה לגדל המפ.

<נועם צ'כנובסקי: המפ מגדלים גם לסיבים, שזה הביו מסה שאתה מדבר עליה, אבל גם בשביל זרעים, כפי שאמרה, אני לא זוכר את שמך, בשביל שמן.

<נועם צ'כנובסקי: גם משתמשים במוצרים של ההמפ לקוסמטיקה והיום יש לי נתונים, אם תרצה לקבל אותם, מכל דונם המפ אפשר לייצר מעל 60,000 דולר הכנסות.

<נועם צ'כנובסקי: אם שאלת, אין לך נתונים, אין לך זה, יש לי אותם.

תמר זנדברג: מאיפה הנתון הזה?

<נועם צ'כנובסקי: מהשוק האירופי.

יחיאל חיליק בר: 60,000 דולר לשנה?

<נועם צ'כנובסקי: לדונם לשנה.

<קריאה: זה אצווה חדשה.

<נועם צ'כנובסקי: כן, בעולם מגדלים מחזור אחד כל שנה, בגלל שבדרך כלל מגדלים המפ בצפון כדור הארץ, מקומות קרים שבחורף אי אפשר לגדל את ההמפ, קר מדי, בארץ, לדעתי, אפשר יהיה לגדל אפילו שני מחזורי גידול כל שנה לפחות, אולי אפילו שלושה, תלוי בזמן וכו', ואז בעצם להעלות את השווי.

<נועם צ'כנובסקי: אין ספק בכלל שהגידול הזה הוא - - -

תמר זנדברג: סתם לסבר את אוזנינו, החקלאיות, אולי אתן הכי בעלות ניסיון בנושא, הפדיון, התצורה, היבול של 60,000 דולר מדונם, איך זה ביחס לגידולים חקלאיים?

תמר זנדברג: סתם נגיד, הפלפלים, העגבניות, החיטה, לא יודעת מה, הגידולים שקיימים היום.

<נועה בראל: אני צריכה בסך הכול לחשב גם מה עלויות הגידול.

<נועה בראל: כשמדברים על הכנסה צריכים לדעת גם מה עלויות הגידול, אבל זה מדהים.

<נועה בראל: עוד דבר מדהים שלא ציינתי, דיברתם קודם על עובדים זרים, עד כמה שאני מבינה, לא יצטרכו עובדים זרים.

<נועה בראל: כמעט הכול ממוכן.

<נועה בראל: שזה עוד דבר שהערבה משוועת אליו.

<נועה בראל: זאת אומרת להיות - - -

תמר זנדברג: טכנולוגיה.

<נועה בראל: גם טכנולוגיה ולהיות פחות תלויים בידיים של עובדים זרים.

<עומר זידאן: אתה לא סתרת אותי.

<נועם צ'כנובסקי: לא סתרתי אותך, פשוט מה שביצעתם כבר לא רלוונטי היום.

<נועם צ'כנובסקי: זה מה שאמרתי.

<נועם צ'כנובסקי: צריך לעשות ניסוי חדש.

תמר זנדברג: רק הערה.

תמר זנדברג: משרד החקלאות, מבחינתנו כאן, ואני חושבת גם מבחינתכם, מבחינת הממשלה, זו הזדמנות מאוד טובה ללמוד וקצת להיפטר מאולי טיפה, לא יודעת איך לקרוא לזה, אולי הטיות או סטיגמות שיש לנו בגלל דברים לא נכונים ובאמת - - - אמרתי בהתחלה, זה לא דיון על סמים, זה דיון על מוצר תעשייתי.

תמר זנדברג: הוא מתנהל בוועדת הסמים בגלל משהו שאנחנו כרגע רואים אותו כחסם.

תמר זנדברג: תיכף נראה האם יש סיבות לחסם הזה ואם לא, האם אפשר להסיר אותו.

<נועם צ'כנובסקי: עוד נקודה אחת אחרונה לגבי הנושא הזה.

<נועם צ'כנובסקי: העלית את הבעייתיות בעצם בהבדלה בין המפ לבין קנאביס שהוא סם.

<נועם צ'כנובסקי: אם מישהו מגדל שדה המפ אז הוא יכול לגדל בתוך השדה הזה קנאביס שהוא סם.

<נועם צ'כנובסקי: זה לא עובד ככה, להמפ יש תכונות מיוחדות של המפ, שהן שונות לגמרי מאלה של קנאביס לטובת סם.

<נועם צ'כנובסקי: אם אנחנו מדברים על המטרה קודם כל, אז בהמפ המטרה היא, כמו שאמרנו, סיבים, ואז הצמח גבוה מאוד, מגיע עד גובה של 2 ו-2.5 מטרים, לפעמים אפילו יותר.

<נועם צ'כנובסקי: את הקנאביס לסם מגדלים עד גובה מטר, מטר וחצי.

<נועם צ'כנובסקי: המפ מגדלים בצפיפות של מאות צמחים למטר מרובע, קנאביס מגדלים צמח אחד פר מטר, לפעמים אפשר שניים, או צמח אחד פר מטר וחצי.

<נועם צ'כנובסקי: המבנה של צמח ההמפ, הוא צמח בעל גזע יחסית עבה ופרחים מאוד קטנים, עלים צפופים, קנאביס לסם הוא צמח מאוד רחב, מפוצל, משווים את זה בעצם בין צורה של קריסמס טרי שזה צמח הקנאביס הסם, לבין עץ ברוש שהוא המפ.

<נועם צ'כנובסקי: מורפולוגית השוני פה משמעותי, אפשר בעין לדעת מה זה המפ ומה זה לא המפ.

<נועם צ'כנובסקי: דבר שני, גנטי.

<נועם צ'כנובסקי: יש שוני חד משמעי גנטי בין המפ לבין קנאביס שהוא סם.

<נועם צ'כנובסקי: יש מאמרים.

<נועם צ'כנובסקי: האחרון יצא לפני חצי שנה, הראה שיש שוני בלתי ניתן לערעור בגנטיקה של ההמפ מול זאת של הקנאביס שהוא סם.

<נועם צ'כנובסקי: דבר שלישי, קנבינואידים, אין לנו את זה.

<נועם צ'כנובסקי: העלית את זה קודם, קנאביס מייצר THC ובהמפ רמת ה-THC צריכה להיות מאוד נמוכה, לפי התקן האירופי מדובר על 0.3% או 0.2%, תלוי איזה מדינה.

<נועם צ'כנובסקי: אז מה הבעיה לבוא לבדוק כמה THC יש ואז לדעת האם הזה הוא המפ, האם הצמח הזה הוא לא המפ.

<נועם צ'כנובסקי: זה לא משהו שלא עושים אותו היום, עושים אותו, עושים אותו בעולם.

<נועם צ'כנובסקי: היום מעל 30 מדינות מתירות גידול המפ.

<נועם צ'כנובסקי: זה הופך להיות צמח בעל ערך מאוד מאוד גבוה, חבל לנו לפספס את ההזדמנות הזאת.

<נועם צ'כנובסקי: כל עוד יש ביקוש היום למוצרים של ההמפ, החל מסיבים, זרעים, קוסמטיקה ומפה ועד להודעה חדשה.

תמר זנדברג: באותן מדינות שמתירות גידול מתבצעת בדיקה כזאת, להבחין בין הקנאביס עם THC לבין ההמפ באופן של ביקורת שוטפת?

תמר זנדברג: איך זה נעשה?

<נועם צ'כנובסקי: עושים ביקורת פעם בעונה, באים לשדה, דוגמים, יש לכל מדינה פרוטוקול דיגום.

<נועם צ'כנובסקי: קנדה, למשל, ששם ההמפ מגודל כבר משנת 1996, בנו פרוטוקול שמדבר גם על איך לדגום את הפרח, אבל גם איך מפיקים ממנו את הקנבינואידים ובאיזה מכשיר לבדוק אותו וכמה חומר שמים ובאיזה שעה של היום צריך לבוא.

<נועם צ'כנובסקי: יש את זה מסודר, יודעים בדיוק איך לבצע בדיקות כאלה ובאמת עושים את זה.

<נועם צ'כנובסקי: שם יש המפ ויש שם גם קנאביס רפואי, שזה שתי תעשיות שונות לגמרי.

יחיאל חיליק בר: לגבי אותה נקודה שהעלית.

יחיאל חיליק בר: תיארת הרבה שינויים מבניים, צורתיים, גנטיים וכו'.

יחיאל חיליק בר: השאלה הראשונה היא האם לאותו המפ, בתכונות שאתה מתאר, אין שום אפשרות להשתמש בו להפקת קנאביס לצרכי עישון סמים וכו'?

<נועם צ'כנובסקי: לא.

תמר זנדברג: אין בזה חומר פעיל.

<נועם צ'כנובסקי: יש חומר פעיל בכמות - - -

תמר זנדברג: בכמות מאוד מאוד נמוכה.

<נועם צ'כנובסקי: יש בו קנבינואידים אחרים שהם לא מוגדרים בתור סם - - -

יחיאל חיליק בר: אתה מדבר על הרבה אנשים עם רצון טוב, אבל השאלה היא אנשים שאין להם רצון טוב.

יחיאל חיליק בר: בתוך אותם עשרות דונמים, גם אם משרד הבריאות או החקלאות דוגם, השאלה היא כמה אנשים בלי רצון טוב יוכלו להסוות, להחביא בתוך שדות שלמים - - - כמו שאתה אומר, כמויות הן הרבה יותר קטנות ממה שאתה צריך בהמפ - - -

<חגי הילמן: אנשים מגדלים עכשיו, זה אותו דבר.

<חגי הילמן: אם רוצים ל - - -

יחיאל חיליק בר: כן, אבל אז אתה נותן חצי רישיון למשהו שאפשר להשתמש בו - - -

<נועם צ'כנובסקי: לא, הצמח שונה לגמרי.

תמר זנדברג: למה?

יחיאל חיליק בר: לא, הוא אומר שגם בצורה הזאת של הפרח, אם מעבדים אותו אחרת אתה יכול לדאוג שרמת ה-THC בו תהיה יותר גבוהה וישתמשו בו - - -

<קריאה: לא, אי אפשר.

<חגי הילמן: כמות ה-THC שם הוא כל כך נמוך שהוא לא מגיע ל - - -

תמר זנדברג: רגע, חגי הילמן, זכות דיבור, בבקשה.

<חגי הילמן: אני מכהן כיושב ראש שולחן מגדלי הקנאביס בישראל ואני גם חקלאי.

<חגי הילמן: הריכוז של המולקולה הפסיכו אקטיבית, שזו המולקולה היחידה הבעייתית והיא גם אותה מולקולה שמנוטרת, בשאר המדינות בעולם שמאפשרות גידול של המפ מקפידים שהריכוז שלה יהיה פחות מ-0.3 בחלק מהמדינות ו-0.22 בחלק אחר של המדינות, כאשר הסף הידוע לאפקט פסיכו אקטיבי הוא 1%.

<חגי הילמן: זאת אומרת מדובר למעשה - - -

יחיאל חיליק בר: כשאתה אומר 'מקפידים', מי מקפיד?

<חגי הילמן: אותן מדינות.

יחיאל חיליק בר: אוקיי, אבל בן אדם שמגדל את זה בשדה שלו והוא לא רוצה להקפיד, הוא יכול שאותו - - -

<חגי הילמן: הוא לא יכול.

<חגי הילמן: הצמח גנטית - - -

יחיאל חיליק בר: זאת אומרת לא צריך הקפדה.

יחיאל חיליק בר: אתה אומר שאם יש את ההמפ הזה 2.5 מטר, אין סיכוי שבכל מקרה אפשר להפיק ממנו - - -

<חגי הילמן: אני אחלק לשני מישורים.

<חגי הילמן: במישור הראשון יש רשימה של זנים שמאושרת לגידול קנאביס, אבל היא בעיקר מאושרת לצרכי סובסידיה.

<חגי הילמן: זאת אומרת חקלאי שבוחר לגדל את רשימת הזנים של ההמפ יכול לקבל סובסידיה מהשוק האירופאי כדי לתמוך בייצור החקלאי.

<חגי הילמן: אבל חקלאי יכול לגדל כל זן של המפ שהוא רוצה אם הוא לא רוצה לקבל את הסובסידיה.

<חגי הילמן: בכל מקרה בתנאי גידול רגילים הצמח הזה לא מסוגל לייצר את המולקולה הפסיכו אקטיבית ברמות שמתקרבות ל-1% שנחשב לסף שהוא מייצר אפקט שינוי תודעתי.

<חגי הילמן: זאת אומרת למעשה לא מדובר בצמח שהוא לצרכי רפואה, סמים או כל מיני דברים מהסוג הזה, אלא מדובר בצמח שמיוצר לגידול מתועש לטובת התעשייה.

<חגי הילמן: זו הייתה השלמת התשובה, עכשיו אני רוצה להגיד שקודם כל החקלאות הישראלית, כמו שציין את זה מקודם עומר, נאלצת להמציא את עצמה מחדש כל הזמן.

<חגי הילמן: האתגרים הם לא פשוטים.

<חגי הילמן: כניסה לגידול של קנאביס לצרכים תעשייתיים כאן בישראל יכולה להועיל רבות לחקלאים, כי מדובר בצמח על.

<חגי הילמן: חשוב להדגיש שמדובר בצמח על.

<חגי הילמן: כמות השימושים שאפשר לעשות עם התוצרת של הצמח הזה, אין לזה אח ורע בשום צמח אחר בגנטיקה העולמית.

<חגי הילמן: מדובר על עשרות אלפי מוצרים ידועים שכבר נמצאים בשוק ותדמיינו לעצמכם את היקף המסחר שיש לצמחים האלה.

<חגי הילמן: גידול של המפ יכול לייצר אקו סיסטם שלם סביב אותה תעשייה וקשה מאוד להעריך מה יהיה הגודל של האקו סיסטם הזה כאן בישראל, היות שכרגע אסור לייצר את זה מכל מיני סיבות, שתיכף אני אגע בהן.

<חגי הילמן: זה יכול לתספק תעשייה של שמנים לתוספי תזונה, זה יכול לתספק תעשייה של סיבים, של בדים, תעשיית רכב, דשבורדים, אני לא יודע אם אתם יודעים, היום עושים דשבורדים מהמפ.

<חגי הילמן: ובעיקר אני חושב שהתעשייה הכי זמינה זה באמת תוספת התזונה והדרמה קוסמטיקה, תעשיית הקוסמטיקה.

<חגי הילמן: זה יכול לייצר מעגלים של תעסוקה בהיקפים שלא נראו.

<חגי הילמן: לדעתי בטווח המיידי זה יכול להגיע למאות עובדים ואם אני מסתכל לטווח הארוך, בטווח של שלוש עד חמש שנים מדובר על אלפי עובדים שיכולים להיות סביב התעשייה הזאת.

<חגי הילמן: היקפי הגידול העולמיים בהמפ זה מאות אלפי דונמים, זה לא משהו שהוא חדש שעכשיו צריך להמציא אותו.

<חגי הילמן: היתרון שלנו, בתור מדינה שיש לה אוריינטציה חקלאית, תבוא לידי ביטוי כאן, אני בטוח, כי כרגע זה מגודל בתנאים מאוד מאוד פרימיטיביים, בשאר מדינות ה - - -

יחיאל חיליק בר: מי המדינה המובילה היום בגידול המפ?

<חגי הילמן: צרפת וקנדה.

<חגי הילמן: יש הרבה גידול של המפ בסין, זה פונה בעיקר לתעשייה המקומית.

<חגי הילמן: עיקר התעשייה של העולם המערבי מיוצרת בצרפת ובקנדה בהיקפים אדירים.

<חגי הילמן: זה פשוט לא יאומן, ללכת ולראות את הגודל של השדות.

<חגי הילמן: אני מבקר בתערוכות עולמיות ואתה רואה את היקף התעשייה שיש סביב לדבר הזה, זה בלתי נתפס.

<חגי הילמן: מכאן בארץ זה קצת קשה לראות את זה, אבל מדובר ב - - - אתה יכול לגעת במוצרים, ממש לראות אותם, זה לא איזה משהו ערטילאי או דמיוני או חלום בלתי ניתן להשגה, זה משהו שנמצא בהישג היד שלנו וכל מה שאנחנו צריכים לעשות זה למעשה להתאים את הרגולציה כאן בישראל לרגולציה שנמצאת בשאר מדינות העולם.

<חגי הילמן: ההבדל היחידי, לדעתי, זה עצם הרצון של גורמי אכיפת החוק לאפשר את הדבר הזה.

<חגי הילמן: זאת אומרת אם יבינו שמדובר בגידול מתועש מסוים ויבינו שכבר קיימים פרוטוקולים של בדיקה, איך להבטיח שהגידול הזה לא יסובב את עצמו, במכוון או שלא במכוון, לגידול של חומרים פסיכו אקטיביים, אני מניח שזה יהיה מאוד פשוט לאשר את הדבר הזה.

<חגי הילמן: יש בארץ תמונת מצב מאוד ייחודית בכל מה שקשור לנושא של פקודת הסמים המסוכנים.

<חגי הילמן: בשאר העולם או ברוב העולם המולקולה היחידה שמנוטרת זו המולקולה של ה-THC, שהיא המולקולה הפסיכו אקטיבית ושאר חלקי הצמח הם חומרים שהם ברמה של OTC.

<חגי הילמן: OTC זה over the counter לא צריך שום רישיון מיוחד כדי לסחור בהם.

<חגי הילמן: כאן בארץ כל חלקי הצמח מוגדרים כחומר אסור לפי פקודת הסמים.

<חגי הילמן: זו תמונת מצב שקצת מעוותת את המציאות היות ששאר חלקי הצמח הם לא פסיכו אקטיביים.

<חגי הילמן: אני לא חושב שיכול כאן מישהו בעולם האקדמי או בעולם אכיפת החוק ולהגיד שקיימת מולקולה נוספת בצמח הזה שהיא פסיכו אקטיבית.

<חגי הילמן: אין, זה פשוט לא קיים.

<חגי הילמן: אני חושב שבצעדים די פשוטים למעשה אפשר יהיה לאשר גם לבנות הנחמדות שם מהערבה וגם לעוד חקלאים בישראל להיכנס לענף גידול חדש, שאני לא יודע אם הוא יציל את הכלכלה הישראלית או את החקלאות הישראלית, אבל אין ספק שהוא יכול להוות תחליף ראוי והולם לפרנסה חקלאית.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: שתי שאלות, בבקשה.

תמר זנדברג: האם יש לך או לכם או למישהו איזה שהיא הערכה מה היקף התוצרים החל מזרעים או קוסמטיקה או תוצר תעשייתי, דשבורדים, או אינני יודעת מה, שנעשה בו שימוש היום בישראל שהתעשייה הפוטנציאלית הזאת יכולה להחליף, מבחינת היקפי מסחר בכסף?

<חגי הילמן: אני ניסיתי להשיג את התוצאות האלה.

<חגי הילמן: בדקתי באתרים של רשות המיסים ובאתרים של המדינה.

<חגי הילמן: היה לי קשה מאוד לנתב אותם החוצה, אבל אני יכול לתת רשימה חלקית של מוצרים שנמכרים כאן.

<חגי הילמן: שמן זרעי המפ, שמותר כרגע ביבוא לישראל, זה שמן שנמצא כמעט בכל חנות טבע והיקפי המסחר בו משמעותיים.

<חגי הילמן: אני יודע על טונות שמייבאים לכאן כל שנה.

<חגי הילמן: המחיר שזה נמכר לצרכן זה בערך שקל למיליליטר, פחות או יותר, אפשר לעשות לבד את החשבון - - -

יחיאל חיליק בר: וזה יקר בגלל היבוא והמכסים והכול, או שככה גם מוכרים?

<חגי הילמן: השרשרת של הערך, בהקשר של החקלאים היא תמיד מאוד מאתגרת מבחינת הדברים האלה, אבל בכל מיני שיטות של שיווק מתקדמות אפשר לדאוג שהרווח לחקלאי יהיה יותר משמעותי מהרווח שכיום קיים אצל היבואנים האלה.

<חגי הילמן: אני חושב שכמעט בכל בית נמצא מוצר המפ כלשהי, כי מדובר על תיקים ועל בדים ועל מברשות, הרבה תעשיות שלמעשה משתמשות בסיבים עצמם על מנת לייצר חומרים שיש להם איכויות מאוד מאוד גבוהות.

<קריאה: בגדים, המון בגדים.

<חגי הילמן: נכון, אמרתי.

<חגי הילמן: כמעט בכל בית זה קיים.

<חגי הילמן: לא רואים את זה.

<קריאה: מגילת העצמאות האמריקאית.

<חגי הילמן: מגילת העצמאות האמריקאית לא קיים בכל בית.

יחיאל חיליק בר: היא עשויה מהמפ?

<חגי הילמן: כן.

<חגי הילמן: בדים של ציור, בד קנבס זה למעשה מאותו צמח ממש.

<חגי הילמן: מדובר כאן בדברים ממשיים שכיום מותרים ביבוא לישראל, אז אין שום סיבה שאם מותר לייבא משהו לישראל לא לאפשר לחקלאים מקומיים לייצר אותו.

תמר זנדברג: אוקיי, תודה.

תמר זנדברג: ושאלה אחרונה לגבי הרגולציה שציינת, האם במדינות אחרות אותה רגולציה, יש בה איזה שהיא הפניית זרקור ייחודית לצמח הזה בגלל שחלק ממנו, אותה מולקולת THC שציינת, היא אסורה בפקודת הסמים המסוכנים, או שמדובר בצמח ככל הצמחים?

תמר זנדברג: כלומר לצורך העניין, הרגולציה החלה במדינות אחרות היא רגולציה חקלאית לכל דבר או שיש איזה נישה מיוחדת לצמח הזה בגלל שתצורה מסוימת שלו היא גם פסיכו אקטיבית?

<חגי הילמן: אני חושב שהתשובה מתחלקת לשתיים.

<חגי הילמן: יש מדינות שבהן החקלאי יכול לזרוע המפ בלי לקבל רישיון אפילו, לגדל את ההמפ, המשטרה תבוא באישון לילה, תעשה אנליזות לפי הפרוטוקול שמוסכם באותה מדינה ואם יימצא שם ריכוז שהוא גבוה מ-0.3% של THC אותו חקלאי ימצא את עצמו בבוקר בבית האסורים.

<חגי הילמן: אם לא, הוא ימשיך את הגידול ואפילו לא יידע שבאו לבקר.

<חגי הילמן: ויש מדינות שזה דורש רישיון מיוחד ממשרד החקלאות או ממשרד הבריאות המקומי לקבל את הרישיון הזה, בין אם מדובר ברשימה של הזנים של הסובסידיה או כל זן פתוח אחר, והוא יכול לגדל את הדבר הזה ועדיין הוא יקבל את אותה ביקורת משטרתית, שלמעשה זה המפתח של הסיפור, כדי לוודא שבאמת הצמחים שלו הם מסוג של קנאביס תעשייתי ולא קנאביס שמשמש לצרכים של סמים.

יחיאל חיליק בר: אתה קצת סותר את התשובה שנתת לי בפעם הקודמת.

יחיאל חיליק בר: בשאלה הקודמת שלי אמרת בעצם שכמעט בשום תצורה של ההמפ רמת ה-THC שלו לא יכולה להיות כזאת שהיא פסיכו אקטיבית ועכשיו אתה אומר שאם היא דוגמת אז פתאום יכול להיות שהוא ימצא את עצמו בכלא כי זה יגיע לחצי אחוז או ל - - -

<חגי הילמן: הכוונה היא שהדאגה העיקרית של הרגולטור באותם מקומות נובעת מזה שחקלאי יצהיר שהוא מגדל זן מסוים ולמעשה בפועל הוא יגדל קנאביס.

<חגי הילמן: זו הדאגה ולכן באים לבדוק - - -

יחיאל חיליק בר: אבל באותה צורה שנראה ההמפ?

<חגי הילמן: לא, הוא נראה שונה לגמרי.

<חגי הילמן: מעבר לבדיקה הוויזואלית, שהיא מאוד קלה לביצוע, עושים גם בדיקה אנליטית כדי לראות שהוא מגדל זנים שלא מפתחים ריכוז - - -

תמר זנדברג: כמו פטרוזיליה וכוזברה, אתה אומר, אפשר לראות בעין אבל אפשר גם לבדוק את ה - - -

<חגי הילמן: אין כמו אנליטיקה, כי, כמו שאמרנו, וכאן ציינה עורכת דין כהנא מהרשות למלחמה בסמים שהדאגה היא מטיפוח.

<חגי הילמן: וזו באמת דאגה, אבל לכם יש את הנושא של הבדיקה האנליטית המשטרתית כדי לוודא שלא לפתע פתאום נולד שם איזה שהוא צמח שמייצר מולקולה פסיכו אקטיבית מעל הריכוז המותר בחוק.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: אז לפני שאני עוברת למשרד הבריאות ולרשות, נציג משרד הכלכלה נמצא פה?

<אהוד גונן: כן.

תמר זנדברג: האם הנושא הזה והפוטנציאל התעשייתי והכלכלי שלו מוכר לכם?

תמר זנדברג: שמענו כאן על מציאות די - - - זה כאילו מתחת לרדאר של כולנו, בתוך הבתים של כולנו, בבדים של הציורים, כמובן בשמן בחנויות הבריאות, בתיקים, זה דבר שמוכר לכם?

<אהוד גונן: לא מוכר, ידע כללי, לא עשינו על זה עבודה מסודרת אף פעם, ככל שידוע לי, בשנים האחרונות.

<אהוד גונן: מבחינת עמדתנו, תחת הרגולציה המתאימה אנחנו בעד כל פיתוח תעשייתי בכל מקום בארץ, ואם זה באזור פריפריה הם גם יקבלו את המענקים שאנחנו נותנים במקומות האלה, אבל זה תחת הרגולציה.

<אהוד גונן: אנחנו רואים את עצמנו שיש לנו פחות סיי בנושא של רגולציה.

<אהוד גונן: אם זה יאושר אנחנו נתמוך בכל פעילות תעשייתית בארץ.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: אחד הדברים שמעניינים אותנו, נניח שנשים רגע את שאלת הרגולציה בצד, עוד שנייה נגיע אליה, אם יש היתכנות באמת להבחין בין הדברים וכו' וכו', נניח שאנחנו רוצים לבדוק מבחינה כלכלית חקלאית תעשייתית האם יש היתכנות, האם זה בסוף יביא פרנסה לאנשים, האם יש לכם, ואם אין לכם האם אתם יכולים להכין, איזה שהיא בדיקה ראשונית של מה היקף השימוש בחומרים במוצרי תעשייה שנמצאים היום בשימוש בישראל, או מיבוא או מתחליפים, שהיו יכולים להיות מיוצרים על ידי המפ והיו יכולים להחליף איקס שקלים מיבוא או להוזיל את מוצרי התעשייה בוואי שקלים מתחליפים.

<קריאה: או חס וחלילה לאפשר יצוא.

תמר זנדברג: או לייצא.

<אהוד גונן: בעיקרון כן.

<אהוד גונן: אני לא יודע עד איזה רמה אנחנו מסוגלים לרדת.

<אהוד גונן: יש משהו שנקרא HS, זה הסיווג הבינלאומי של סחורות, אנחנו יכולים לראות מה נכנס בסיווג הזה.

<אהוד גונן: אם זה בריכוזים מסוימים מאוד נמוכים כמו פחות מ-5% בתוך בגד או כל מיני כאלה דברים וזה לא מדווח בתוך המכס אנחנו לא נוכל לדעת.

<אהוד גונן: אז התשובה שלי היא שנוכל לתת הערכה, זה לא יהיה מספר - - -

תמר זנדברג: אוקיי, אבל תוכלו הערכה ראשונית כלשהי.

תמר זנדברג: זה כבר נבקש מכם לעשות.

תמר זנדברג: אני מניחה שזה לא יותר מדי, זה משהו שאתם עושים אותו הרבה לכל מיני מוצרים.

תמר זנדברג: בסדר.

תמר זנדברג: מהתאחדויות החקלאים, האיכרים, מישהו מהצד הזה, יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו או שנעבור למשרדי הבריאות, הבטחון פנים והרשות?

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: אז משרד הבריאות, הרשות למלחמה בסמים, מי מכם?

<שי רייכר: שלום, ד"ר שי רייכר, מנהל תחום הערכת סיכונים, שירות מזון ארצי, שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.

<שי רייכר: רציתי להעלות כמה נקודות כתגובה לדברים שעלו פה שאני חושב שכדאי שנדע אותם.

<שי רייכר: הדבר הראשון, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שכל מה שרווחי כדאי לנו לגדל.

<שי רייכר: יש הרבה דברים שהם רווחיים אבל לא בהכרח אנחנו צריכים להביא אותם לפתחנו ויש לזה סיבות.

<שי רייכר: אז קודם כל אנחנו עשינו כאן הבדלה מאוד פלסטית בין קנאביס לבין המפ, אבל התחום הוא הרבה יותר מטושטש ממה שמנסים להציג פה.

<שי רייכר: רמת החומר הפעיל, ה-THC בקנאביס, יש מנעד מאוד רחב של רמות חומר פעיל, גם בקנאביס וגם בהמפ.

<שי רייכר: כשאנחנו מדברים על ההמפ אז אנחנו מדברים על מאות זנים.

<שי רייכר: צריך להבין, לא מדובר על צמח אחד שהוא המפ וצמח אחד שהוא קנאביס ולזה יש גבעול מעוצה ולזה יש עלים כאלה ומאוד מאוד קל להבחין.

<שי רייכר: צריך להבין שמה שהוצג פה אלה שתי נקודות הקיצון, לצורך העניין, התצורה הכללית של ההמפ והתצורה הכללית של הקנאביס, ביניהן יש המון צורות ביניים שקשה להבדיל ביניהם ולכן לא לשווא עושים גם בדיקות אנליטיות בעולם כדי לוודא שאכן בזה מדובר.

<שי רייכר: מעבר לזה חשוב גם להגיד שתנאי הגידול כשלעצמם יכולים להשפיע על כמות החומר הפעיל.

<שי רייכר: כלומר באדמות מסוימות, בתנאי קיצון, בתנאי עקא מסוימים, מזג אוויר, יובש, לחות, גם זה בהחלט יכול להשפיע על רמת החומר הפעיל.

<שי רייכר: זה משהו שיהיה מאוד מאוד קשה לנטר ולבדוק כל הזמן בזמן אמת.

תמר זנדברג: רגע, אני חוזרת לשאלה של חבר הכנסת חיליק בר מקודם.

תמר זנדברג: מבין הזנים אני מבינה, יש מנעד, בשביל זה יש גם את הנושא הזה שנקרא אחוז חומר פעיל, אבל מרגע שאני או אחת החקלאיות שיושבות כאן גידלה שדה של המפ עם ריכוז חומר פעיל נמוך מאותו סף של 0.2 או 0.3, האם במהלך חיי אותו שדה או במהלך העונה, או אני לא יודעת מה, אותו צמח מזן עם ריכוז נמוך יכול לבצע מוטציה כלשהי ולהפוך לזן עם ריכוז מעל 1% שנחשב - - -

<שי רייכר: בגדול, בהנחה שאנחנו מדברים על זן מאוד מאוד ספציפי שפותח למטרה מסוימת ולתכולה מסוימת של THC אז יש איזה שהוא טווח שבתוכו כמות החומר הפעיל תנוע.

<שי רייכר: צריך להבין שגם כשאנחנו מדברים על קנאביס אז זה לא שאם מותר 0.3 בהמפ אז על קנאביס, שהוא סם, אנחנו מדברים על רמות של 50.

<שי רייכר: כשמדובר על רמות של סם אנחנו מדברים על בין 2 ל-5 מיליגרם מבחינת אחוז, 2% עד 5% משקלי.

תמר זנדברג: בסדר, מ-0.2 ל-2 עד 5 מדובר על פי - - - אני לא יודעת, אני לא טובה בחשבון.

<קריאה: פי 10.

<שי רייכר: אז צריך להבין שפי 10 זה לא הבדל כל כך משמעותי ואני אסביר למה.

<שי רייכר: כי גם כאן, כשאנחנו מדברים על חשיפה, בתור טוקסיקולוגי, מה שאנחנו בודקים זה לא רק מה החומר הפעיל אלא כמה ממנו צרכת.

<שי רייכר: כלומר לצורך העניין אנחנו באים ואומרים, רמת החומר הפעיל היא עשירית, אבל אם כמות הצריכה שלך תהיה פי 10, כי זה נמצא על המדפים ובכל מיני מוצרים, אז ודאי שאת כבר עוברת את הסף המותר.

תמר זנדברג: אתה יודע, יש גם כל מיני צמחים רגילים וגת ודברים שמגודלים בכל מיני, איך זה נקרא?

תמר זנדברג: איי תנועה.

תמר זנדברג: זה קצת - - -

<שי רייכר: נכון, זה שיש גת זה לא אומר שצריך להיכנס לבעיות נוספות.

תמר זנדברג: לא, אבל מה שאתה אומר זה דבר אחד, כאילו מה?

תמר זנדברג: מה החשש?

תמר זנדברג: שסוחרי סמים יפשטו על השדה עם העלים - - -

<שי רייכר: לא, לא, אני בסך הכול אומר דבר פשוט - - -

תמר זנדברג: הרי באותם זרעים, במוצר התעשייתי הסופי זה כבר לא נמצא, זה לא קיים, הסכנה היא במקור, בגידול.

<שי רייכר: זה לא נכון, בהחלט לא נכון.

<שי רייכר: תראי, אני מניח שמי שיגדל שדה של המפ - - -

תמר זנדברג: אבל אותם זרעים, יש אותם היום במדינת ישראל.

תמר זנדברג: זה מה שנמסר לנו.

<שי רייכר: לא - - -

<קריאה: השמן - - -

<שי רייכר: מיד אני אגיע לזה.

<שי רייכר: אין בארץ זרעים, כלומר אסור לייבא לארץ היום זרעי המפ.

תמר זנדברג: אז מה מותר לייבא?

<שי רייכר: רק שמן.

תמר זנדברג: את השמן עצמו?

<שי רייכר: נכון, ומיד אני אתייחס גם לזה.

<שי רייכר: אבל מה שחשוב להבין זה שגם, אני רוצה להניח, בגלל שאנחנו יודעים שמפיקים מהמפ המון מוצרים והמון דברים והמון והמון והמון אז אני גם רוצה להניח שאף אחד שמגדל שדה לא ישתמש בעלים לטקסטיל ויזרוק את התפרחות כי הוא לא ירצה להשתמש בהן.

<שי רייכר: אז גם התפרחות האלה ימצאו להן את השוק שלהן.

תמר זנדברג: שמה הוא יהיה?

<שי רייכר: נכון שיכול להיות שיש בזה אחוז נמוך של חומר פעיל ועדיין אסור לנו להתעלם ממנו.

<שי רייכר: אנחנו קיבלנו - - -

תמר זנדברג: לא, רגע, תסביר לנו מה הסכנה, למה ישמשו התפרחות האלה?

<שי רייכר: אני אומר, אנחנו שכחנו קודם בדיון לבוא ולהגיד שמה שמשפיע הוא לא רק כמות החומר הפעיל במוצר מסוים אלא גם כמה אנחנו צורכים ממנו.

<שי רייכר: לכן המכפלה, מכפלת שני הגורמים האלה, היא מה שמלמדת אותנו על רמת החשיפה האמיתית.

<שי רייכר: למשל - - -

תמר זנדברג: אני אנצל רגע את נוכחותו של חגי פה.

תמר זנדברג: חגי הילמן הוא ראש שולחן מגדלי הקנאביס בישראל שהיום מגדלים קנאביס עם חומר פעיל לצרכים רפואיים ברישיון של משרד הבריאות.

<חגי הילמן: עובדתית הוא צודק.

תמר זנדברג: כלומר מה - - -

<חגי הילמן: מעשית מדובר על קילוגרמים רבים שבן אדם יצטרך לעשן או לצרוך את זה בכל דרך אחרת על מנת שהוא יוכל לקבל איזה שהוא אפקט פסיכו אקטיבי מינימלי.

<חגי הילמן: זה כמו אותו עניין של הפרוביוטיקה שנמצאת בתוך הגבינה.

<חגי הילמן: אם באמת רוצים הטבה צריך לאכול 250 קילו ביום.

<שי רייכר: אני חייב להעיר איזה משהו.

<שי רייכר: אנחנו עשינו בזמנו הערכת סיכון מבחינת צריכה של המפ במזון.

<שי רייכר: בזמנו הוגשה בקשה לשימוש בזרעי המפ קלופים לצרכי מזון.

תמר זנדברג: זו הבקשה הזאת, מה שהם אמרו מחקר ו - - -

<יובל לנדשפט: לא, זו בקשה שהוגשה אלינו.

תמר זנדברג: מטעם מי?

<יובל לנדשפט: למשרד הבריאות.

<יובל לנדשפט: לפני שנתיים.

תמר זנדברג: מטעם מי הוגשה הבקשה, מטעם המגדלים ש - - -

<יובל לנדשפט: מטעם מישהו שרצה לייבא וזה - - -

<קריאה: הוא רצה לייבא זרעים קלופים.

תמר זנדברג: רצה לייבא זרעים קלופים.

תמר זנדברג: אוקיי.

<שי רייכר: אנחנו נדרשנו לסוגיה הזאת, צריך להגיד באמת, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שקנאביס מתוקף פקודת הסמים מוגדר כסם מסוכן, בדגש על THC שהוא החומר הפעיל ואחד המרכזיים והחשובים.

<שי רייכר: ביצענו הערכת סיכונים כזאת ויש ערך שנקרא TDI, כלומר זו הרמה היומית הנסבלת או המותרת שאדם יכול לצרוך.

<שי רייכר: אלה לא רמות גבוהות מדי.

<שי רייכר: צריך להבין שיש ניסויים בעולם שברמה כבר של 5 מיליגרם בעישון זה כבר גורם לתופעות פסיכו מוטוריות.

<שי רייכר: אבל כשאנחנו מדברים על שמן או תוסף תזונה, כשמדברים על תוסף תזונה, אז מעבר לזה שאני לא מצאתי שום יתרון של תוסף תזונה זה על תוספי תזונה אחרים, כלומר אין פה איזה סופר מזון-על או איזה שהוא פתרון חדש לאנושות שיבריא את כולנו, אז מעבר לזה אנחנו מדברים על זה שכל הידע שקיים כיום בספרות המדעית, כולו, לא רובו אלא כולו, מבוסס אך ורק על עישון.

<שי רייכר: אין מידע בנוגע לצריכה אוראלית, דרך מזון או דרך שמן.

<שי רייכר: צריך להבין את זה.

תמר זנדברג: צריכה אוראלית של מה?

<קריאה: למה אתם מאפשרים את היבוא?

<שי רייכר: מיד אני אסביר.

<שי רייכר: בשביל זה אנחנו פה, אני אשמח להסביר.

<שי רייכר: לכן צריך להבין שאנחנו קצת בתחום אפור, שלא לומר בקופסה שחורה, כשאנחנו לא לגמרי יודעים עד הסוף לאן היא תוביל אותנו.

<שי רייכר: למה אני מתכוון?

<שי רייכר: אני מתכוון שלצורך העניין אנחנו לא יודעים בחשיפה ארוכה, למשך שנים ארוכות מה עלולה לגרום חשיפה כזאת, גם אם המינונים הם נמוכים וגם אם החומר הפעיל הוא נמוך.

<שי רייכר: אין לנו את המידע הזה.

<שי רייכר: יש לנו מידע - - -

תמר זנדברג: אתם מכירים את המציאות בעולם שתוארה כאן?

<שי רייכר: ודאי.

<שי רייכר: אנחנו מכירים אותה, ודאי שאנחנו מכירים אותה והרגולציה במקומות אחרים היא קצת שונה והפיקוח הוא ככל הנראה קצת שונה ויכולות הפיקוח, מבחינת כוח אדם ומבחינת יכולות של מעבדות, הוא גם לא דומה ולכן אנחנו מדברים פה - - -

תמר זנדברג: מה זאת אומרת?

תמר זנדברג: תסביר את האמירה הזאת.

<שי רייכר: זאת אומרת שאנחנו נידרש לצורך העניין, אני לא רוצה להגיד את זה כל כך במפורש, אבל האירופאים, אם הם מזהים חריגה מסוימת במשהו מסוים אז האחריות היא על היצרן, לבוא ולוודא ולעצור את היבוא והשיווק.

<שי רייכר: בישראל הדברים הם טיפה יותר גמישים, יותר אמורפיים.

<שי רייכר: יש הרבה יצירתיות בשווקים האלה, אנחנו נתקלים בזה המון גם בשווקי מזון, אנשים מחפשים פרצות, מחפשים דרכים לעשות כל מיני דברים ולצורך העניין אם - - -

תמר זנדברג: איזה דברים?

תמר זנדברג: אתה חייב להסביר את האמירות האלה.

תמר זנדברג: אני לא הבנתי.

<קריאה: רק הערה אחת, לגבי שמן המפ וזרעי המפ, אין בהם THC.

<קריאה: בואו נצא מנקודת הנחה שאין בהם THC.

<שי רייכר: זה לחלוטין לא נכון.

<קריאה: שמן ההמפ - - -

<קריאה: המרחק משם זה כמו להתאבד בלקפוץ מהכיסא, על מה אתה מדבר?

<קריאה: שמן ההמפ שמותר היום למכור בארץ מגיע עד 5 PPM ל-THC.

<שי רייכר: אמת.

<קריאה: 5 PPM, תן להם הסבר קצת לגבי כמה זה.

<קריאה: PPM זה פרטס פר מיליון.

<שי רייכר: אבל לא לשווא זו הרמה שנקבעה.

תמר זנדברג: מאה אחוז, אבל זאת הרמה שנקבעה.

<שי רייכר: הרמה הזאת נקבעה על סמך מחקרים שגילו שזו הרמה שבה מתחילים להיות סימנים פסיכו מוטוריים.

<שי רייכר: עוד לא פסיכו אקטיביות, פסיכו מוטוריות.

<שי רייכר: זה מה שכתוב, ה-TDI נקבע על 5 PPM.

<שי רייכר: צריך לשים לב להבדל, למה משרד הבריאות בכל זאת כן אישר יבוא של שמן קנאביס וצריך פה להבדיל.

<שי רייכר: כשאנחנו מדברים על שמן קנאביס בתור תוסף תזונה אנחנו מדברים על אדם בוגר שהולך באופן אקטיבי לחנות טבע או למקום אחר קונה משהו ביודעין, כשהוא יודע שהוא מכיל THC, הוא יודע כמה ממנו הוא צורך וזה על אחריותו.

<שי רייכר: גם הדבר הזה מוגבל.

<שי רייכר: כלומר על המוצר עצמו כתוב שזה לא מומלץ לילדים מתחת לגיל 12 ולא מומלץ לנשים הרות ולא מומלץ לנשים מיניקות.

<שי רייכר: ברגע שיש לנו בקרה ויכולת לוודא מה החשיפה של האדם לחומר הזה, זה מקרה אחד.

<שי רייכר: וכשאנחנו מדברים על מקרה שבו כל השוק הזה פרוץ וילד, לצורך העניין, יכול לצרוך, שילדים הם קבוצה רגישה מבחינה טוקסיקולוגית, כשילד יכול לצרוך כמה שהוא רוצה בלי בקרה כי זה נמצא לו בלחם בתור קמח, אז זה כמובן לא אותו מקרה.

תמר זנדברג: רגע, תן לי להבין ממה שאתה אומר.

תמר זנדברג: שמענו קודם את משרד החקלאות אומר דבר אחד, הוא אומר אנחנו לא בהכרח יודעים להבדיל מבחינה חקלאית, בעין או משהו כזה, בין צמח ההמפ, שהוא מכיל רמה מאוד מאוד נמוכה של החומר הפעיל עד כדי כמעט חוסר יכולת להשתמש בזה למובנים האלה, לבין הצמח הזה, דברי נציג משרד החקלאות, ולכן קשה לנו להבדיל ואולי נצטרך קצת יותר לעשות את אותן בדיקות או רגולציה מסוימת וכו', אבל אנחנו נשמע, אולי נתקדם למחקר, אולי נעשה עבודה כלכלית, לא יודעת מה.

תמר זנדברג: עכשיו אתה אומר משהו אחר, כלומר גם באותה רמת חומר פעיל מאוד מאוד נמוכה קיימת סכנה ולכן כל הצמח עצמו, כל חלקי הצמח הם מבחינתנו ברמת סיכון גבוהה ממה שאנחנו כמשרד מוכנים לקחת על עצמנו.

תמר זנדברג: זה מה שאתה אומר?

<שי רייכר: אני אתן לך דוגמה מתחום אחר שאני נתקל בה לא מעט.

<שי רייכר: יש תקן מסוים לצעצועי ילדים.

<שי רייכר: התקן הזה בודק חומר שנקרא פטלטים, שהוא חומר מסוכן.

<שי רייכר: יש תקן רשמי.

<שי רייכר: יבואנים ישראלים מייבאים צעצועי ילדים, כמה אחוז מצעצועי הילדים האלה נפסלים על רמות גבוהות של פטלטים, יש לך הערכה?

<שי רייכר: 40%.

<שי רייכר: כלומר 40% מצעצועים שמובאים באישור דרך יבוא עדיין נפסלים על תקן שהוא תקן רשמי.

<שי רייכר: זה יכניס אותנו לפרופורציות, למה?

<שי רייכר: כי עכשיו אנחנו מדברים על לפתוח את השוק למשהו שאנחנו יודעים איפה הוא מתחיל, לא יודעים איפה הוא נגמר.

<שי רייכר: שוב, אמרתי, מנעד הזנים והחומרים הפעילים הוא כל כך רחב שאנחנו לא נוכל לשלוט בזה ברמה פיקוחית.

תמר זנדברג: שוב, אתה אומר שני דברים שונים.

תמר זנדברג: באמירה האחרונה שלך אתה למעשה הצטרפת בדברים קודם של משרד הבריאות ואמרת אולי אנחנו לא נוכל לשלוט, לא נוכל לפקח - - -

<שי רייכר: זאת בעיה נוספת.

תמר זנדברג: זאת בעיה אחת שאולי אני לא יודעת, אולי ראוי שנמצא את הדרך לפקח, נראה מה נעשה בעולם וכו'.

תמר זנדברג: נשאלת השאלה, נניח שנמצא את הדרך לפקח ונניח שנקבע איזה שהוא רף שהוא 0.2 שהוא חמישית מהסף שמגיע להשפעה פסיכו אקטיבית ולפחות עשירית מהסף שנמצא היום בגידולים שיש בהם חומר פעיל, בין אם לצרכים רפואיים ובין אם אחרים.

תמר זנדברג: גם במצב כזה אתם תגידו שזה רף שעדיין הסיכון גבוה מדי מבחינתנו?

<שי רייכר: בכל מה שקשור למזון בהחלט כן, כי, שוב אני אומר, הפונקציה של החשיפה היא לא תלויה אך ורק בריכוז אלא היא גם תלויה בצריכה.

תמר זנדברג: ומה שקשור לתעשייה?

<שי רייכר: שוב, אני אומר - - -

תמר זנדברג: גומי, טקסטיל.

<שי רייכר: זאת סוגיה שתצטרך בהחלט להיבדק.

<שי רייכר: אין לנו תשובה מה שנקרא ככה מן המותן, זה משהו שיצטרך להיבדק וגם בזה אנחנו נצטרך לבדוק מה קורה גם במקומות אחרים בעולם.

תמר זנדברג: אוקיי, הנה, כבר יש לנו עבודה שהכין הממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

תמר זנדברג: זה יכול להיות לכם התחלה, יש עוד מקורות לאסוף מידע מהעולם.

תמר זנדברג: אז אתה אומר, אם נשים שנייה את המזון בצד, לרגע, לצורך הדיון, כל אותה קשת רחבה של מוצרי טקסטיל, גומי, בדים, דלק, הוא יעבור אצלך במינהל שלך?

תמר זנדברג: אתה אחראי על מינהל המזון, אני מבינה.

<שי רייכר: לא, אני קשור למזון, יש - - -

שרן השכל: מה עם יין?

שרן השכל: אם מישהו רוצה לייצר יין ולהגביל אותו - - -

תמר זנדברג: יין ממה?

שרן השכל: יין, יש יקב למישהו, הוא מייצר ממנו יין.

תמר זנדברג: את אומרת שאלה בלי קשר עכשיו.

שרן השכל: כן.

תמר זנדברג: יין זה תחת המינהל שלך?

<שי רייכר: זה שירות מזון, זה משרד הכלכלה.

<אתי כהנא: זה כרגע עובר למשרד הבריאות, הפיקוח על יין.

<אתי כהנא: בעקבות החוק החדש יעברו גם כל המשקאות החריפים לפיקוח של משרד הבריאות, עדיין בדרכי העברה כרגע.

<שי רייכר: אנחנו בתפר עכשיו.

<שי רייכר: אבל לא הבנתי מה השאלה, האם יין, באיזה הקשר זה נשאל?

שרן השכל: לא, קודם כל להבין גם מבחינת הפיקוח והכול.

שרן השכל: זאת אומרת שאם השוק פרוץ וצריך הסדרה, אז אני מניחה שגם שווקים של אלכוהול, של גידול - - -

<שי רייכר: הם מוסדרים, בהחלט.

שרן השכל: הם מוסדרים, אני לא חושבת שיש סיבה שלא נצליח להסדיר גם שוק של תרופות, אם הממשלה מחליטה שהיא מעוניינת לפתח את השוק הזה גם.

<שי רייכר: שוב, צריך להבדיל אם אדם נחשף לחומרים האלה ביודעין ומתוך רצון חופשי, להבדיל בין שני מקרים, לבין מצב שבו אדם ניגש למדף בסופר, לוקח איזה שהוא מוצר, מבלי שהוא יודע בכלל למה הוא נחשף.

<שי רייכר: אלה שני מצבים שונים לחלוטין שצריך להבדיל ביניהם.

<נועה בראל: אני יכולה לשאול שאלה?

תמר זנדברג: כן.

<נועה בראל: אוקיי, בסדר גמור, אז מה שאתה אומר זה על הכיפק ומקובל עליי, אז למה לא לאפשר לנו לגדל מוצרים שמוזכרים, כמו השמן המפ, גם נושאים תווית, 'לא לנשים הרות, לא לנשים מיניקות, לא לילדים מתחת לגיל 12', אנחנו גם מוכנים לעמוד בתנאים האלה, אבל לאפשר לנו לגדל, לתת לנו את הדרך לעשות את זה ואיך לעשות את זה במקום להציב את החומר הזאת.

<שי רייכר: יש פה בהחלט בעיה.

<שי רייכר: יש פה בעיה שצריך לשים על השולחן והיא בעיית פיקוח.

<נועה בראל: אוקיי, אבל זה בעיה של החקלאים או בעיה - - -

<שי רייכר: משרד החקלאות ומשרד הבריאות יתקשו לתת לזה מענה, יתקשו בהנחה שדבר כזה יקרה.

תמר זנדברג: למה?

<שי רייכר: מבחינת הפיקוח, גם פקחי שטח וגם בדיקות אנליטיות, צריך לתת לזה מענה, צריך להיות כל הזמן עם האצבע על הדופק ולעשות בקרה, אנחנו צריכים לדעת בדיוק לאן זה מגיע, לאיזה מוצרים ואיך מתבצעת החשיפה בפועל של האזרחים.

<שי רייכר: יש פה עניין של פיקוח משטרתי - - -

תמר זנדברג: כאן אני חושבת שהשאלה של חברת הכנסת השכל דווקא רלוונטית, רק לפשט אותך, ושאר חברי הכנסת שנכנסו, אנחנו דנים במוצרי קנאביס תעשייתי שמכילים חומר פעיל מאוד מאוד מאוד נמוך עד כדי שכמעט אין לו השפעה, או אין לו השפעה פסיכו אקטיבית, הוא נמוך בחמישית מסף ההשפעה - - -

<שי רייכר: אני - - -

תמר זנדברג: משתמשים בו בעיקר למוצרי תעשייה, קצת לתוספי מזון וקוסמטיקה - - -

<שי רייכר: אני חייב להעיר על זה.

תמר זנדברג: רק שנייה.

תמר זנדברג: אומר כאן נציג משרד הבריאות, שגם לכמות הנמוכה הזאת יכולה להיות השפעה והיום היא מפוקחת בעולם ובמוצרי יבוא שמגיעים לישראל כמו תוספי מזון וזרעים, אבל עכשיו אתה אומר, בגלל שאין פיקוח, או בגלל שאנחנו חוששים שמדינת ישראל תתקשה לייצר פיקוח אנחנו נאסור את זה לגמרי.

תמר זנדברג: כאן השאלה של חברת הכנסת השכל, הרי אנחנו היום מפקחים על דברים, אנחנו מפקחים על אלכוהול, דברים שידועים, אני כבר לא מדברת על הפיקוח על הקנאביס לשימוש רפואי, שיושבים פה ממשרד הבריאות, היחידה האחראית, ועל דברים אחרים, מתרופות ועד מוצרים שנמכרים בסופר, קוקה קולה שיכול לגרום לכל מיני פיצוצים אם מכניסים בפנים במבה ואני לא יודעת מה - - -

<קריאה: אלכוהול.

תמר זנדברג: וברור, אלכוהול.

תמר זנדברג: לא אלמן ישראל בזה, אבל להציג אותנו כמערב פרוע, אי אפשר יהיה לפקח על כלום ולכן נאסור הכול זה - - -

<שי רייכר: קודם כל אנחנו בכל זאת מדברים על נישה שיווקית מאוד מאוד קטנה.

<שי רייכר: זה לא שהצריכה פה היא בטונות של שמן - - -

תמר זנדברג: זה בין היתר מה שאנחנו מנסים לברר.

תמר זנדברג: יש לך מידע על זה?

<שי רייכר: צריך להבין שהפיקוח על היבוא - - -

<קריאה: על שמן אני יכולה לתת לכם מידע כמה - - -

<שי רייכר: הפיקוח על היבוא הוא הרבה הרבה יותר פשוט מאשר לבדוק חקלאי חקלאי איזה זן בדיוק הוא מגדל ולאן בדיוק זה הולך.

<שי רייכר: זו פשוט רמה אחרת.

אורן אסף חזן: יש לי רק שאלה אחת, סליחה שאני קוטע אותך.

אורן אסף חזן: רק כדי להבין, ההתנגדות העיקרית זה בגלל הפיקוח או בגלל המהות?

<שי רייכר: לא, לא.

אורן אסף חזן: כי זה נשמע בגלל הפיקוח.

אורן אסף חזן: אם זה בגלל הפיקוח אז הדיון הוא לא רלוונטי כי זה פתיר.

<שי רייכר: לא, אתה פספסת את החלק הראשון של הדיון.

<שי רייכר: וגם חשוב לי מאוד להגיד, כשאנחנו מדברים על רמות נמוכות, אז אנחנו יודעים, זה מה שמדובר היום בטוקסיקולוגיה קלאסית, מה שנקרא ככל שהחשיפה עולה ככה אני צפוי לקבל אפקט חזק יותר.

<שי רייכר: נכון?

<שי רייכר: זה מה שכולנו יודעים.

<שי רייכר: היום אנחנו יודעים שזה לא בדיו עובד ככה, יש הרבה חומרים שלא מגיבים באופן ליניארי, כלומר שהעלייה בחשיפה לחומר לא בהכרח מעלה את האפקט שהחומר הזה יוצר.

<שי רייכר: למשל אם אנחנו מדברים על THC אז יש מחקרים שמראים על תגובה דו פאזית, מה שנקרא, מה זה אומר?

<שי רייכר: שלפעמים מינונים נמוכים יכולים להיות בעלי השפעה יותר חזקה ממינונים גבוהים, שזה דבר מפתיע, הוא לא דבר אינטואיטיבי, אבל אנחנו היום יודעים שהדבר הזה קיים.

<שי רייכר: לכן כשאנחנו מקלים ראש ואומרים אוקיי, אנחנו מדברים בסך הכול על 0.3% חומר יבש, אז אסור לנו להתעלם מזה שגם דבר כזה קיים היום במדף.

<שי רייכר: אנחנו עוד לא יודעים עליו הרבה, אנחנו עוד לא יודעים מבחינת ה - - -

דב חנין: גברתי יושבת הראש, בהערה ל - - -

תמר זנדברג: רק שנייה.

תמר זנדברג: אתה התחלת מאמירה אחת שעכשיו אתה סותר אותה לחלוטין.

תמר זנדברג: קודם אמרת, יש ריכוזים קטנים אבל הם יכולים להצטבר ולהגיע לריכוז גדול.

תמר זנדברג: עכשיו אתה אומר לנו דבר בניגוד לחוקי הפיזיקה הידועים לאדם- - -

<שי רייכר: לא, לא.

תמר זנדברג: אתה אומר לנו דבר מטא פיזי, 0.2, יכול להיות שמשפיע יותר מ-2.

תמר זנדברג: זה מה שאתה אומר לנו?

תמר זנדברג: רק שנבין, כי אנחנו לא - - -

<שי רייכר: שנייה, אני חייב פשוט, שלא תישאר פה סוגיה פתוחה.

<שי רייכר: קודם כל דיברנו ברמה הכללית, דיברנו על טוקסיקולוגיה קלאסית, על רמות מוכרות, מקובלות, על אחוזים של חומרים פעילים ושיחקנו במגרש המוכר והטוב שנוח לכולנו.

<שי רייכר: עכשיו אני מוסיף רובד נוסף שבהחלט לא סותר את כל מה שנאמר עד כה והרובד הנוסף הזה אומר שגם בהינתן שאנחנו מדברים על רמות נמוכות, עדיין מבחינה מדעית כמעט שלק קיימים מחקרים בעולם שבודקים חשיפה כרונית, כלומר חשיפה ארוכת טווח למינונים נמוכים לחומרים האלה, אנחנו לא באמת יודעים איך זה פועל - - -

<קריאה: תערכו את זה.

<שי רייכר: אנחנו מדברים על מחקרים של 30 ו-40 שנה.

<שי רייכר: אין בעיה לערוך ניסויים כאלה, בהנחה שיתקבלו תקציבי מחקר ויהיו חוקרים שישמחו להרים את הכפפה.

<שי רייכר: בהינתן שיבצעו מחקר כזה, אוקיי, אז אפשר לראות את התוצאות בעוד 10 שנים ולהחליט לאן פנינו.

תמר זנדברג: יש מדינות שכבר 20 שנה - - -

דב חנין: גברתי יושבת הראש - - -

תמר זנדברג: רגע, אני רוצה, חברי הכנסת, ברשותכם, לשמוע את הרשות למלחמה בסמים, התייחסות אחרונה, ואז נשמע את חברי הכנסת ואז נמשיך.

<חגי הילמן: אני מצטער, אבל למעשה כל הטיעונים שלו הם טיעונים על צריכה של החומר עצמו, אבל יש את המוצרים שניתן לייצר - - -

תמר זנדברג: הטקסטיל, ברור.

<חגי הילמן: זה לא רק טקסטיל, מדובר ב-30,000 סוגים שונים של מוצרים ולמעשה אם לזה הוא לא - - -

תמר זנדברג: ברור, שהם לא מזון.

<חגי הילמן: להבנתי לזה הוא לא מתנגד.

תמר זנדברג: מאה אחוז, אוקיי.

תמר זנדברג: אני רגע רוצה לשמוע את הרשות למלחמה בסמים, אחרי זה נעבור לחברי הכנסת, התייחסויות.

תמר זנדברג: עורכת דין אתי כהנא.

<אתי כהנא: הנושא של ההמפ עצמו, כשלעצמו, הצמח עצמו, כשמדברים על הריכוזים, 0.3% וכו', הוא לא נושא בעייתי.

<אתי כהנא: כלומר נדמה שאפשר להגיד, בכל אופן ברמה של בחינה של סמים והשפעה פסיכו אקטיבית, במצב הזה כשלעצמו הוא לא נושא בעייתי, אלא שכמובן שצריך לבחון את הנושא הזה בקשת הרבה יותר רחבה מאשר אך ורק בשאלה הנקודתית, האם המפ כזה כשלעצמו, שאין בו חומר פסיכו אקטיבי, מה הבעיות איתו.

תמר זנדברג: זה נושא הדיון.

<אתי כהנא: זה נושא הדיון, בדיוק.

תמר זנדברג: לא, נושא הדיון זה אותו המפ שאין בו חומר פסיכו אקטיבי.

<אתי כהנא: נכון, אני רק אומרת שזה לא נגמר רק בשאלה על סמך הנתון הזה אם זה טוב או לא טוב.

<אתי כהנא: לזה אני מתכוונת.

תמר זנדברג: אז מה עוד נכנס לשאלה הזו?

<אתי כהנא: הנושא הזה צריך כמובן להיבחן על ההשלכות שיש להחלטה להתיר את ההמפ.

<אתי כהנא: אם יש לזה השלכות.

<אתי כהנא: אנחנו שומעים פה כל מיני השלכות, עוד לא שמענו את כל ההשלכות שיש כי לא דיברו כל הגופים שעוסקים בזה.

<אתי כהנא: על הנושא של הדמיון החזותי אנחנו שמענו, ראינו את זה בהרבה הרבה מקומות, ההשלכות שיש לזה על ניצול לרעה, שימוש לרעה, קשיי אכיפה וכו', כשכמובן מנגד צריך גם למפות את הצרכים הכלכליים שיש פה.

<אתי כהנא: נדמה עד כה, עם כל הכבוד לכל הדוברים, שכולם דיברו באופן מאוד מאוד תיאורטי, ושווקים בעולם, בכל מיני נושאים, לא בהכרח תואמים ומתאימים לשווקים בישראל ולא בהכרח מיפוי של צרכים - - -

תמר זנדברג: אוקיי, אבל זה לא עניין לרשות, זה, כמו ששמעת, אנחנו ביקשנו ממשרד הכלכלה בדיוק להציג לנו נייר כזה.

<אתי כהנא: אני אומרת שצריך להעמיד פה על כפות המאזניים את הנושאים.

<אתי כהנא: גם המשאבים הציבוריים, הפיקוחיים, הרגולטוריים, שצריך להשקיע כדי להכניס ענף כזה, כדי להבטיח את הסיכונים מפניו אל מול היתרונות הכלכליים, אם באמת הם בכלל קיימים.

<אתי כהנא: רק מאיזה שיחה קלה שהייתה פה עם דוד, אני מבינה שהוא רוקח במקצועו, ככל שאני זוכרת, הוא לא דיבר על כך שבקבוקי שמן המפ נחטפים מהמדפים - - -

<קריאה: כי הם נמכרים בחנויות טבע ולא בבתי מרקחת.

<אתי כהנא: אוקיי, כל מה שאני אומרת זה - - -

תמר זנדברג: עורכת דין כהנא, אני חייבת למקד אותך לתחום שלך.

תמר זנדברג: שמענו את משרד החקלאות וביקשנו מהם דברים, שמענו את משרד הכלכלה, מה שאת אומרת, אני רוצה לשמוע ממך האם מבחינתך כרשות למלחמה בסמים, מה הממשקים/הסכנות שאת רואה עם התחום שאת אמונה עליו.

תמר זנדברג: האם יש יתרון כלכלי למשק הישראלי, וכמו ששמעת כאן, לא מדובר רק על מוצרי מזון ושמן וזרעים, אלא על מוצרי טקסטיל, תעשייה, גומי, בדים, אבל זה לא המנדט שלך במטותא.

תמר זנדברג: אנחנו ביקשנו ממשרד הכלכלה לבצע את הבחינה הזו.

תמר זנדברג: איפה הסכנות, הממשקים, שאת רואה שהם לצורך העניין צריכים להטריד אותנו כמדינת ישראל גם אם, ונניח שיתגלה שיש יתרון עצום, אז תגידי 'נסתתמו טענותיי, אין סכנה'?

תמר זנדברג: תתרכזי במנדט שלך.

<אתי כהנא: כן, בהחלט.

<אתי כהנא: אז אני אומרת כמובן החשש הוא מכך שאותו ענף תעשייתי, שהוא על פניו כאילו נראה לא בעייתי, יהווה בעצם עלה תאנה לסחר בסמים, שלו אנחנו מתנגדים.

<אתי כהנא: זה נושא שהוא טעון בירור.

<אתי כהנא: אני עדיין לא אמרתי שזה ודאי שכך יהיה, אבל הנושא הזה הוא טעון בירור וצריך ללמוד אותו וצריך לשמוע מאותם אנשי מקצוע.

<אתי כהנא: דיבר פה ד"ר שי רייכר על נושא של פיקוח, גם במזון וגם בתעשייה, בגידולים, בשדות כשלעצמם, יש לזה המון המון השלכות.

<אתי כהנא: הנושא של שימוש, כמו שאמר ד"ר רייכר, לא ידוע מה ההשפעות באכילה, כלומר מה מבחינת הספיגה בגוף, כמה, האם זה יוכל לשמש עלה תאנה בהקשר של נהיגה ושימוש בסמים, וכו'.

<אתי כהנא: יש הרבה מאוד סוגיות שאנחנו לא יודעים עליהם מספיק נתונים.

<אתי כהנא: כלומר אדם שיימצא עם כמות מסוימת של THC, וכידוע לנו אנחנו בסובלנות אפס בהקשר של נהיגה ושימוש בסמים, הוא יגיד 'אכלתי לחם.

<אתי כהנא: אכלתי לחם שמכיל - - -

תמר זנדברג: אבל זה לא רלוונטי למוצרי תעשייה שהם לא - - -

דב חנין: כמה לחם הוא צריך לאכול?

דב חנין: כמה קילוגרם לחם הוא צריך לאכול?

דב חנין: באמת, הדיון פה יורד לגמרי מהפסים.

<אתי כהנא: זה לא ברור.

דב חנין: גברתי יושבת הראש, מדובר פה - - -

תמר זנדברג: אבל עורכת דין כהנא, שוב, זה לא רלוונטי למוצר תעשייה שהוא לא אכיל, נכון?

דב חנין: כמה, מה זה, טונות של לחם?

דב חנין: הוא ימות מזה, מאכילת לחם.

דב חנין: גברתי יושבת הראש, אני חייב להעיר משהו.

דב חנין: הדיון פה קצת מפספס את המטרה.

דב חנין: אני אומר את זה בכל הכבוד, אני חושב שיוזמת הדיון היא חשובה, אבל צורת התשובות שאנחנו מקבלים, לדעתי היא לא מכוונת אותנו לכיוון הנכון.

דב חנין: יש המון המון דברים בעולם שהם מסוכנים לגוף האנושי.

דב חנין: אני יכול לתת לכם דברים שאין לגביהם חשש שעוד צריך לחקור, אלא ארגון הבריאות העולמי אומר שהם מסרטנים ועדיין הם קיימים בחברה שלנו.

דב חנין: חומרים מסרטנים, חומרים מסרטנים ברמה ודאית, חומרים מסרטנים את הגוף האנושי, חומרים שמסרטנים בעלי חיים, כל הדברים האלה נמצאים במציאות שלנו.

דב חנין: אתם אומרים, החומר הזה אולי עלול לסכן ברמה כזאת, אנחנו צריכים להמשיך לחקור.

דב חנין: אני בעד שתמשיכו לחקור, אבל אני ממש לא מצליח להבין את הגישה הבסיסית.

דב חנין: אתם רוצים לחסל את כל החומרים המסוכנים?

דב חנין: בואו נתחיל בחומרים המסוכנים באמת ונעשה רשימה מסודרת, זה אלפי חומרים, זה ייתן למשרד הבריאות פרנסה לשנים, אני מקווה שתהיו מאוד יעילים ותוכלו אכן לחסל את החומרים המסוכנים אחד לאחד.

דב חנין: חברים, באמת, התשובות האלה.

דב חנין: אני מאוד מכבד אותך, אבל כשאת מסבירה לי שבן אדם יכול ליצור רמה גבוהה כתוצאה מאכילת לחם, עם כל הכבוד, כמה טונות לחם הוא צריך לאכול?

<אתי כהנא: אז - - -

תמר זנדברג: לא, שנייה, אני אחזור אלייך.

תמר זנדברג: חבר הכנסת אורן חזן, אחריו חברת הכנסת שרן השכל.

<אתי כהנא: - - - לא הוסברה בצורה - - -

תמר זנדברג: נדמה לי, ניסינו חזור ונסה לברר מדברייך את הדברים ואני חושבת שההערה של דב חנין מאוד במקום ומאוד שמה את הדברים בפרופורציה.

תמר זנדברג: נשמע את חברי הכנסת ואני אתן לך להתייחס.

תמר זנדברג: בבקשה.

אורן אסף חזן: אני פספסתי את ההתחלה, אני רוצה קודם כל לשאול אם הוסבר פה בעצם על ידי המגדלים, או מי שמקדם את זה לתעשייה, מה המשמעות של הדבר הזה.

אורן אסף חזן: זאת אומרת האם אפשר לעשות את אותם דברים שאתם רוצים לקדם, מה ההשפעה מבחינתכם, מבחינה פרקטית, עבודה או ביזנס לכל דבר ועניין, על אותו מוצר שאתם רוצים לקדם.

אורן אסף חזן: זה אחת.

אורן אסף חזן: אם ניתנה פה תשובה בהתחלה, אני אקרא את זה אחרי זה בפרוטוקול.

תמר זנדברג: ניתנה, כן.

תמר זנדברג: במידה מסוימת, חסר לנו עוד מידע שביקשנו - - -

אורן אסף חזן: כי זה פקטור מאוד מאוד משנה.

אורן אסף חזן: דב, אני חייב להשיב לך בהתחלה.

אורן אסף חזן: זה שיש דברים פגומים או חומרים מסרטנים בשוק שעדיין לא הצלחנו למצוא להם פתרון או שעוד לא הוצאנו אותם, זה לא אומר שצריך להרחיב ולהביא דברים נוספים שיגרמו לנזק.

אורן אסף חזן: נשאלת פה שאלה אחת, האם תהליך הקידום של המוצר לתוך התעשייה יפגע או לא יפגע בחברה הישראלית.

אורן אסף חזן: זאת השאלה.

אורן אסף חזן: יש הפרדה ברורה בין מוצרי מזון לגומי, בדים או מה שמעבר.

אורן אסף חזן: ברמה הפרסונאלית אני חושב שאין היום מקום בחברה הישראלית להרחיב את גידול הקנאביס, או כל מוצר זהה, שאסור היום על פי חוק - - -

<קריאה: לא, לא בזה מדובר.

<קריאה: יש שינוי מורפולוגי מאוד גדול.

אורן אסף חזן: אוקיי, בהמשך המשפט אמרתי, 'או כל מוצר אחר שאסור היום על פי התקנות', זה בדיוק מה שאמרתי.

<קריאה: אנחנו לא מדברים על קנאביס רפואי.

אורן אסף חזן: אני יודע שלא מדברים על רפואי.

אורן אסף חזן: אולי זה לא נראה, אבל אני מבין הרבה יותר ממה שאתה חושב.

<קריאה: זה לא מסכן כלום.

<קריאה: מדובר פה על חבלים, מדובר פה על סיבים, מדובר פה על - - -

אורן אסף חזן: אז אני אומר עוד פעם, אבל זה לא רלוונטי, עצם הגידול של מוצר מסוים שאתם רוצים כדי להשתמש בו לתעשייה, בעיניי, לפחות בעיניי, עצם ההרחבה של העיסוק באותו מוצר, לעניות דעתי בנקודת הזמן הנוכחית במדינת ישראל, במצב שהחברה נמצאת פה, אין לו מקום.

אורן אסף חזן: זו דעתי.

<קריאה: - - -

אורן אסף חזן: אמרתי, בגלל זה פתחתי בגילוי נאות שפספסתי את ההתחלה.

<חגי הילמן: ברשותך, אני אתן לך בריף קצר על העניין הזה.

<חגי הילמן: מדובר בצמח שכיום מיוצר בעולם בהיקפים של מאות אלפי דונמים, צמח שהוא שונה בצורה החיצונית שלו וגם באנליטיקה שמוציאים ממנו, אין בו את המולקולה הפסיכו אקטיבית, ה-THC.

<חגי הילמן: זה לא מסכן את החברה ולראיה - - -

אורן אסף חזן: אבל הם טוענים שזה לא נכון.

<חגי הילמן: הם טוענים, אני שמעתי את טענותיהם.

אורן אסף חזן: בשביל זה אנחנו כאן, כדי לשמוע את שני הצדדים.

<חגי הילמן: שמעתי את טענותיהם בקשב רב.

<חגי הילמן: בשאר העולם השדות האלה הם אפילו לא מגודרים, אין סכנה שמישהו יצרוך כזאת כמות של הצמח הזה כדי לקבל אפילו פסיק פסיקו של אפקט פסיכוטי.

<חגי הילמן: זה לא מדובר במולקולה הזאת.

<חגי הילמן: ההיצמדות המסורתית לעמדות ששמענו כאן זו היצמדות שהיא לא לאחר מחשבה עמוקה, לצערי אני חייב להגיד את זה, היות שבשאר העולם, אני מדבר על העולם המערבי, הייצור הוא מותר.

<חגי הילמן: יש רגולציה ברמה כזו או אחרת, תלוי אם מדובר בשוק האמריקאי או בשוק האירופאי, ומדובר במוצר שיכול להביא פרנסה לחקלאים שבאמת נאלצים להמציא את עצמם מחדש כיום והיקפי ההכנסה שקיימים מדונם כזה זה בסדר גודל של 60,000 דונם.

אורן אסף חזן: אבל פה אתה שם על המאזניים את שאלת הכלכליות הפרסונאלית לעומת השאלה והתרומה לחברה או הפגישה בחברה.

<חגי הילמן: אני לא רואה כאן נזק לציבור, זו בדיוק הנקודה.

<קריאה: אין כאן שום נזק.

<קריאה: אנחנו פה מפריכים את הטענות שלו לגבי 5 PPM שיש בתוך השמן, הדבר הזה לא - - -

תמר זנדברג: חבר הכנסת חזן נמצא באמצע זכות הדיבור.

אורן אסף חזן: אני אגיד את זה כדי שיהיה פשוט להבין אותי.

אורן אסף חזן: אני אגיד בצורה ברורה, אמרתי את זה בין הדברים ואני אגיד את זה ברור, כיוון שעדיין אולי זה לא נלמד, כפי שאתה אומר, שהם אולי לא בדקו את זה לעומק וכיוון שעדיין הדעה הרווחת, בשם המדינה או בשם מי שמוסמך בשם המדינה, זה שהמוצר הזה שאתם רוצים לקדם ושבמקומות כאלה או אחרים בעולם היום יכול להיות שהוא מאוד נחמד, אני מזכיר, יש גם מקומות בעולם שגם סמים קשים הם - - -

<חגי הילמן: אני לא מדבר על זה.

<חגי הילמן: עיקר הייצור מתבצע בקנדה ובצרפת.

<חגי הילמן: אי אפשר לחשוד ב - - -

<קריאה: אנחנו לא מדברים פה על אפריקה או על עוד - - -

אורן אסף חזן: שנייה, ברשותך - - -

תמר זנדברג: תנו לו.

תמר זנדברג: כל אחד פה, ובפרט חברי הכנסת, אומרים את עמדתם.

תמר זנדברג: כל אחד אחראי על עמדתו בלבד.

תמר זנדברג: תנו לו לומר את הדברים, כל אחד יאמר את שלו.

אורן אסף חזן: אני מתחיל עוד פעם ומסכם שמבחינתי כל מוצר, גם ברמת הגידול שלו ועד למוצר הסופי, אם בסופו של יום יכולה להיות לו השפעה לרעה על החברה בישראל בנקודת הזמן הנוכחית, אני לא חושב שיש לו מקום, בטח שלא בשביל אינטרס כלכלי של גוף זה או אחר, פרסונאלי.

אורן אסף חזן: זו עמדתי.

<חגי הילמן: אני מסכים איתך.

<חגי הילמן: כל המוצרים שאנחנו מדברים עליהם כיום מאושרים ביבוא לישראל.

<חגי הילמן: זה ההבדל היחידי.

<חגי הילמן: אלה מוצרים שמייבאים אותם באופן סדיר לישראל.

<חגי הילמן: אם אפשר לייבא אותם גם בבית שלך יש.

<חגי הילמן: אם אפשר לייבא אותם, אין שום סיבה שאי אפשר לייצר אותם גם כאן בישראל ולעזור תוך כדי זה גם ל - - -

אורן אסף חזן: אבל זה הפער על מה שדובר, בחזקת הפרצה קוראת לגנב.

אורן אסף חזן: שאם אנחנו מתחילים לייצר מוצר שאחרי זה יכול גם ל - - -

<נועם צ'כנובסקי: לא, לא - - - רגולציה וזהו.

<נועם צ'כנובסקי: לדעתי כאן הכול פה נע סביב 'אין לנו כוח אדם לבדוק', 'אין לנו כוח אדם להקים את המעבדה המתאימה', 'אין לנו זמן', 'אנחנו לא יכולים פיזית לבדוק את זה'.

<קריאה: לדעתי צריך לנהל את הדיון - - - שאם - - - להישמע אז - - -

תמר זנדברג: אני מודה לך על העצה.

תמר זנדברג: חברת הכנסת שרן השכל, בבקשה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: קודם כל גילוי נאות, אני גם כן עבדתי בחקלאות באוסטרליה, בחווה שמייצרת שמן מעץ תה וגם החזקתי תפקיד ניהולי בחווה הזו תקופה מאוד ממושכת וכמה חוות לידינו באמת הייתה גם חווה שייצרה את המוצרים האלה מקנאביס מזן שאין בו את ה-THC.

<קריאה: שיש בו מעט.

שרן השכל: שאין בו.

<קריאה: שיש בו מעט.

שרן השכל: ברמה כזו ש - - -

אורן אסף חזן: יש מעט, זה לא אין בו.

שרן השכל: בגלל זה אני נוטה קודם כל לכיוון שם, דבר שני, יש לנו מוצרים אחרים, ממה שהבנתי, ממה שסיפרו לי, שגם בהם יש THC ברמה מאוד נמוכה, כמו למשל בננות.

שרן השכל: אז האם אנחנו נאסור עכשיו על גידול בננות בגלל שאולי מישהו יגרד טון של קליפות ואולי בטעות יעשן את זה?

תמר זנדברג: שווה אולי לבחון את זה.

תמר זנדברג: גירוד בננות - - - כמה THC יש בבננה?

אורן אסף חזן: תמר, שקלתי לענות לך, אבל אני לא רוצה להסתבך, אז אני אשתוק.

שרן השכל: אז בואו קודם כל נכניס באמת את הדיון הזה למציאות.

שרן השכל: אני שמחה שסוף כל סוף אני שומעת מדב חנין ומתמר על ניהול כלכלה עם פחות התערבות ממשלתית, אני מאוד מברכת על זה, זה משהו שאני מאוד תומכת ומאוד מקדמת - - -

תמר זנדברג: איפה שמעת דבר כזה?

שרן השכל: מעבר לזה, אני חושבת, קודם כל גם התחום הזה, יש כל כך הרבה תחומים שאנחנו שמים עליהם רגולציה ומפקחים ולפעמים הם גם מסוכנים וגם חברות שיש עליהן אבטחה ושמירה, ואם זה משתלם כלכלית ואם אנחנו יכולים לקבל כספים - - -

אורן אסף חזן: לא הכול זה כסף.

שרן השכל: אל תקטע אותי.

שרן השכל: אני לא קטעתי אותך, אז בבקשה אל תפריע לי.

שרן השכל: בוודאי שלא הכול זה כסף בחיים, אבל יש פה תרומה משמעותית לכלכלה שיכולה להיכנס לבריאות, לחינוך - - -

אורן אסף חזן: כי קרטלים בדרום אמריקה עושים יותר כסף מסמים, אבל בסדר - - -

<קריאה: לא מהמפ.

אורן אסף חזן: זה לא משנה, זה לא - - -

שרן השכל: סליחה, אורן, אם אנחנו מדברים על ציונות ויש חקלאים בערבה - - -

אורן אסף חזן: אל תצעקי.

שרן השכל: שמעוניינים לפתח את המקום ולקדם יישוב ולקדם את החקלאות בערבה, זו המשמעות של ציונות במדינת ישראל.

שרן השכל: אז זה לא רק כלכלי, זה גם רעיון ציוני ובואו נעזור להם לקדם ולפתח את האזור הזה שאף אחד אחר לא רוצה להגיע לשם.

אורן אסף חזן: לא על חשבון אנשים ש - - -

תמר זנדברג: תודה רבה, חברת הכנסת.

שרן השכל: עוד לא סיימתי, ואם ימשיכו לקטוע אותי אז אני - - -

אורן אסף חזן: כי אני יכול להביא לך ארגזים של אנשים שישמחו לגדל שדות של - - -

תמר זנדברג: חברת הכנסת השכל ברשות דיבור.

תמר זנדברג: בבקשה.

<קריאה: - - - אורן.

אורן אסף חזן: לא, בלי קשר, אני עניתי למה שהיא אמרה.

תמר זנדברג: סליחה.

תמר זנדברג: תנו בבקשה לחברת הכנסת.

שרן השכל: הנושא הזה של פיקוח, יש לנו זנים, יש דגים שאסור לדוג שאנחנו מפקחים ומוודאים שלא מכניסים אותם, משרד החקלאות יודע למצוא לעניין הרגולטורי פתרונות, אז אם יש לנו פה אנשים שמעוניינים לעודד את החקלאות במדינה, ליישב את הנגב ואת הערבה, מבחינה ציונית, אם יש פה מענה כלכלי שאנחנו יכולים להכניס עוד כספי מסים לתוך הקופה של המדינה, אז בואו נשמע את העמדות המקצועיות של המשרדים ונדון בזה ברצינות.

שרן השכל: די עם כל מיני תירוצים כאלה.

<שי רייכר: דוד בן גוריון לא גידל המפ והוא גם היה - - -

אורן אסף חזן: הוא גם לא פתח - - -

<קריאה: ג'ורג' וושינגטון גידל המפ.

שרן השכל: אבל יש לך פה חבר'ה צעירים שמעוניינים לבוא ולפתח את זה.

<שי רייכר: גם אני ואני אומר לך - - -

שרן השכל: למה לא?

שרן השכל: תסביר לי, אז למה לא?

אורן אסף חזן: הוא הסביר לך למה, כי הפוטנציאל של הנזק לחברה הישראלית - - -

שרן השכל: אז הוא מסביר לי שהנזק - - -

אורן אסף חזן: זה היה דווקא די ברור, הפוטנציאל של הנזק לחברה הישראלית והפתח שזה פותח - - -

תמר זנדברג: לא, הוא אמר, תסלח לי, דבר והיפוכו.

תמר זנדברג: הוא סתר את עצמו ואמר דברים כל כך - - -

שרן השכל: אורן, אז תפתח את האוזניים ותקשיב למה שאומרים לך.

אורן אסף חזן: הוא לא סתר את עצמו.

שרן השכל: תפתח את האוזניים ותקשיב למה שהוא אמר לך, הוא אמר שיש סיכון, שיש אנשים בכל העולם שעושים את זה שאומרים לך, אין שום סיכון, אנשים לא יטחנו טונות על גבי טונות של חומר בשביל כזה דבר - - -

אורן אסף חזן: באמסטרדם גם אומרים שאין סיכון לשבת ולעשן ובווגאס אומרים שאין סיכון בהימורים, אז מה?

תמר זנדברג: אבל אין חומר פעיל.

אורן אסף חזן: מה זה קשור, מה?

תמר זנדברג: אי אפשר לעשן את זה.

שרן השכל: אבל אלה הוכחות מקצועיות במחקרים.

אורן אסף חזן: הם טוענים משהו אחר, תמר.

תמר זנדברג: לא, הם לא טוענים לחומר, אגב.

תמר זנדברג: זה לא מה שהוא אמר.

אורן אסף חזן: לא, הוא אמר, בהקשר של המזון - - -

תמר זנדברג: הוא דיבר על המזון, אבל כאן לא מדובר על מזון.

תמר זנדברג: שמנו את המזון עכשיו בצד.

אורן אסף חזן: אז יש הפרדה, זה לתעשייה.

אורן אסף חזן: אז הם דיברו על משהו אחר, יכול להיות שבאמת לא הבנתי, אבל הם מדברים היום שלייבא מוצרים - - - שנייה, תקנו אותי אם אני טועה - - -

<קריאה: אתה טועה.

אורן אסף חזן: שלייבא מוצרים כאלה ואחרים ניתן היום, נכון?

אורן אסף חזן: יפה.

אורן אסף חזן: אתם אומרים, אל תיתנו לנו לייבא, תנו לנו לגדל פה, נכון?

אורן אסף חזן: זה כבר לפיקוח.

אורן אסף חזן: אנחנו באים ואומרים שהעניין, הפרקטיקה של הגידול בסופו של יום יכולה לפתוח פתח לסכנה בחברה הישראלית, נקודה.

אורן אסף חזן: על זה הוויכוח.

אורן אסף חזן: עכשיו תשכנע אותי שאני טועה.

<קריאה: זו דעתך.

אורן אסף חזן: ברור שזו דעתי.

אורן אסף חזן: דעתך היא אחרת?

אורן אסף חזן: אמרתי, יש דעתם של אחרים שגם צריך לעשות לגליזציה לסמים.

אורן אסף חזן: זה בסדר.

תמר זנדברג: חברת הכנסת השכל, סיימי בבקשה את דברייך.

שרן השכל: בכל מקרה בסופו של דבר כשאנחנו מבינים שהפתח הזה שאתם אומרים שכביכול יש פתח כזה, הוא קיים בכל כך הרבה תעשיות שונות ובסופו של דבר כשיש אנשים שהם שומרי חוק והם לא רוצים - - -

אורן אסף חזן: אף אחד לא אמר שהם לא - - -

שרן השכל: אורן, תפסיק לקטוע אותי, בחיאת, די, חאלס.

אורן אסף חזן: אל תכעסי.

שרן השכל: אני לא כועסת, אבל טיפה תרבות.

שרן השכל: קצת.

שרן השכל: לא לקטוע אנשים באמצע המילים שלהם.

תמר זנדברג: חברת הכנסת השכל, משפט אחרון, בבקשה.

שרן השכל: בכל מקרה, כאשר יש כל כך הרבה תעשיות, שהתעשיות האלה פרוצות למצב שבו תהיה פשיעה ואנחנו יודעים להתמודד עם זה ובסופו של דבר האנשים שרוצים לפתח את התעשייה הזו הם לא פושעים, הם לא מעוניינים פתאום לייצר איזה שהוא זן אחר שכן יימכר אחר כך לשוק או למאפְיות או לכל מיני דברים כאלה.

שרן השכל: אני חושבת שאנחנו חייבים לאפשר להם את זה, יש הרתעה, לא רק בתחום הזה, בתחומים אחרים ונוספים שהם גם יותר מסוכנים מזה ולכן אני חושבת שאנחנו צריכים לשקול בחיוב לקדם את הנושא.

תמר זנדברג: תודה רבה.

<קריאה: - - - פרצה.

אורן אסף חזן: זה בדיוק מה שהיא אומרת.

שרן השכל: ממש לא, ממש לא.

תמר זנדברג: סליחה, אתה לא ברשות דיבור.

שרן השכל: יש הרתעה, יש פיקוח, איזה פרצה יש?

תמר זנדברג: מהידוע בעולם ידוע על גורמי פשיעה מיוחדים סביב תעשיית ההמפ, יש ממש בחששות האלה?

תמר זנדברג: נגיד בנושא הקנאביס הרפואי, אפשר להבין, דובר איתנו על זליגה - - -

<קריאה: אף צרכן לא יעשה את זה.

תמר זנדברג: יש משהו כזה, זה עלה במחקר?

תמר זנדברג: בסקירה?

<גדעון זעירא: אנחנו לא בדקנו את הנושא הזה.

<גדעון זעירא: אני כן יכול להגיד שבמדינות שבדקנו, הם כן ראו לנכון להסדיר את הנושא, בין השאר הנושא שעלה פה, רמת ה-THC, אז בין אם בריטניה, שהרמה שנקבעה זה 0.2 ועד אפילו 1% בקווינסלנד.

<גדעון זעירא: כלומר המדינות השונות כן מכירות בטווח מסוים של רמת החומר הפסיכו אקטיבי הפעיל.

<גדעון זעירא: לגבי קווינסלנד, היא דוגמה מעניינת, כי בעלי ובראשי התפרחת מותר THC ברמה של 1% אבל הזרעים המאושרים הם זרעים שאמורים לגדל צמחים שה-THC שלהם הוא עד 0.5%.

<גדעון זעירא: כלומר חקיקה כן מכירה במנעד הזה שדובר בו.

תמר זנדברג: כלומר חקיקה מתייחסת באופן שונה לתפרחת ולזרעים מבחינת ריכוז ה-THC.

<קריאה: הזרע עצמו, אין בו - - -

<גדעון זעירא: ברשותך, הזרע אמור ליצור צמחים מהם אמורים לגדול צמחים שרמת ה-THC בעלים ובראשי התפרחת הם עד 0.5%, אבל בגלל מה שהוזכר, בגלל הבנה שתנאים מסוימים יכולים ליצור רמה יותר גבוהה של THC הם מכירים בזה שזה יכול להיות גם עד 1%.

<גדעון זעירא: מה שמעל זה מוגדר לא חוקי.

תמר זנדברג: הבנתי.

<אתי כהנא: אני רוצה להשלים את דבריי.

<אתי כהנא: בכמה מילים.

<אתי כהנא: לא הצגתי פה עמדה נוגדת או עמדה בעד או עמדה שוללת.

<אתי כהנא: כל שאמרת שזה נושא רציני, זה נושא ראוי לדיון וזה נושא שצריך להיבחן גם על הרקע של החשש מפני פגיעה גם במלחמה בשוק הקנאביס הרגיל שלגביו יש לנו עמדה ברורה בעניין שאנחנו אומרים אותה.

מיקי לוי: מה העמדה הברורה, בבקשה?

<אתי כהנא: אנחנו מתנגדים ללגליזציה של הקנאביס, זאת העמדה של הרשות למלחמה בסמים.

<קריאה: גם אנחנו.

אורן אסף חזן: נראה לי רק אנחנו.

תמר זנדברג: עורכת דין כהנא.

תמר זנדברג: אתם ברשות למלחמה בסמים יצאתם בקמפיין הסברתי להתייחס בחיוב לשימוש הרפואי בקנאביס שיש בו חומר פעיל.

<אתי כהנא: נכון מאוד.

תמר זנדברג: עכשיו אנחנו מדברים על קנאביס שיש בו עשירית אם לא פחות מזה חומר פעיל וזה אתם - - -

<אתי כהנא: לא, לא, אז את - - -

תמר זנדברג: הייתי מצפה מכם לצאת בקמפיין עידוד, לאור, זה קל וחומר, זאת אומרת אם בקנאביס, שיש בו חומר פעיל, הייתם מספיק מתוחכמים לבצע את ההבחנה בין ההתנגדות שלכם לקנאביס לבין התמיכה שלכם בשימוש הרפואי, כאן מדובר בשימוש תעשייתי עם חומר פעיל פחות פי כמה עשרות.

אורן אסף חזן: אבל הוויכוח הוא לא על התעשייתי, הוא על הגידול.

תמר זנדברג: אבל גם הגידול - - -

<אתי כהנא: אמרתי לגברתי כבר בהתחלה - - -

תמר זנדברג: גם הרפואי מגודל בישראל.

<אתי כהנא: אני אמרתי לגברתי כבר בהתחלה שאין התנגדות, גם העמדה הזאת היא לא עמדה שאומרת מתנגדים, אלא אמרתי, לחומר עצמו אין התנגדות בכלל, לכן הטיעון לגבי הקנאביס הרפואי, בוודאי, וגם פתחתי בדברים של היתרונות שטמונים שהם כן חלק מהשיקולים אם אנחנו בוחנים מה הם הסיכונים ומה היתרונות, אז אמנם אנחנו לא מומחים ביתרונות כלכליים אבל אין ספק שכאשר בוחנים לפתח ענף כזה צריך לשקול את הדברים אחד מול השני.

תמר זנדברג: מאה אחוז.

<אתי כהנא: כל שאני אומרת זה שהנושא הזה צריך להיבחן.

<אתי כהנא: לא שמענו פה את עמדת גופי האכיפה, מה הם החששות.

<אתי כהנא: נתתי איזה שהיא דוגמה - - -

מיקי לוי: אני שאלתי את היושבת ראש, אז אין לכם התנגדות לקנאביס רפואי?

תמר זנדברג: אין להם, בכלל לא.

<אתי כהנא: חד משמעית לא, אנחנו בהחלט - - -

תמר זנדברג: האם אפשר לבקש מהרשות, אני מבינה שאת אמונה גם על תחום המחקר וגם על הקשרים הבינלאומיים - - -

<אתי כהנא: לא, ממש לא.

<אתי כהנא: אני ראש אגף אכיפה וחקיקה.

תמר זנדברג: האם אפשר לבקש מכם ברשות לבצע עבורנו בחינה, בהתבסס על הסקירה הבינלאומית שהכין עבורנו הממ"מ, לבחון במדינות האלה האם החשש הזה שמובע כאן מהתחפשות, מזליגה, ממניפולציות, משימוש בתפרחות בפי 10 פתאום לצרכי עישון וכל הדברים האלה, איך אותן מדינות שמגדלות המפ, בין אם ברגולציה פתוחה ככל צמח אחר ובין אם בהחרגה מפקודת הסמים או מכל דרך אחרת של רגולציה, איך הן מתמודדות עם החשש הזה?

תמר זנדברג: על מנת שבאמת אם קיים חשש כזה, כמו שמשרד הבריאות העלה בפנינו, איך - - - אמרת, צריך לבחון עוד 10 שנים מה ההתמודדות, בואו נשתמש אחורה, 10 שנים אחורה, בניסיון שכבר קיים בעולם וננסה ללמוד ממנו.

<שי רייכר: אין.

<שי רייכר: אף אחד לא בדק.

<שי רייכר: לצורך העניין, זה מה שניסיתי להסביר קודם ואולי זה מה שלא הובן עד הסוף, אין היום מידע מדעי שאומר מה הסכנה שעלולה להיות טמונה בצריכה של THC באופן אוראלי, אני לא מדבר על עישון, על עישון יש עשרות אלפי מאמרים, צריכה אוראלית, לצורך העניין אני כרגע מציג את תחום המזון, אנחנו לא יודעים מה קורה, לא במינונים נמוכים, לא בחשיפה כרונית לאורך זמן.

<שי רייכר: אין מידע כזה, לא 10 שנים אחורה ולא - - -

תמר זנדברג: אין בעיה, אז אנחנו נבחן רק את השימוש התעשייתי שאינו אוראלי ואת השימוש שמותר היום ביבוא בישראל.

תמר זנדברג: כי חזקה עלינו, קל וחומר, שאם מדינת ישראל מאפשרת יבוא, כלומר היא מאפשרת לנו לצרוך ולמישהו אחר במדינות אחרות להרוויח, קל וחומר שאותם אזרחי ישראל יכולים לצרוך את אותו דבר, רק שמי שירוויח יהיו ישראלים.

תמר זנדברג: נכון?

תמר זנדברג: רק את הדברים האלה שכיום יש בהם שימוש בישראל, רק אותם נבדוק.

תמר זנדברג: בסדר?

תמר זנדברג: תנוח דעתך?

<שי רייכר: לא.

<שי רייכר: אני אסביר לך למה, כי כשיש היום אישור ליבוא לחומר מאוד מאוד ספציפי - - -

תמר זנדברג: לחומר הספציפי הזה.

<שי רייכר: - - - של שמן שמופק מזרעים, זה לא אותו דבר כמו לתת לשוק לגדל את זה בעצמו ואז לא ישתמשו רק בשמן, ישתמשו גם בעלים, גם - - -

אורן אסף חזן: יש לי שאלה אחרת.

תמר זנדברג: אבל, יקירי, אתה לא יכול להגיד דבר והיפוכו.

<שי רייכר: זה לא היפוכו.

תמר זנדברג: אבל בדיוק עבור מה שאתה כרגע תיארת אני ביקשתי מהרשות למלחמה בסמים, יש לנו גורם שאמון בדיוק על הסכנה שאתה מעלה, למרות שזה לא תחום העיסוק שלך, זה תחום העיסוק שלהם - - -

<אתי כהנא: אני לא בטוחה.

<שי רייכר: אנחנו גם וגם.

אורן אסף חזן: עד שאתם מחליטים תחום של מי יש לי רק שאלה קטנה.

תמר זנדברג: חבר'ה, לא, אתה מדבר על השימוש הפוטנציאלי כסמים בתוצרים אחרים של החומר ואני אומרת בואו, הרשות למלחמה בסמים, שתבדוק את זה.

תמר זנדברג: מה, יותר מזה?

תמר זנדברג: אנחנו רוצים להשכיל, רוצים לדעת, רוצים לבדוק.

<אתי כהנא: אני דיברתי בעיקר, אם יורשה לי לומר, על קשיי אכיפה בשימוש לרעה, שזה דברים שהם יותר - - -

תמר זנדברג: אני הבנתי אותך, אז אני ביקשתי ממך - - -

<אתי כהנא: זה משטרת ישראל והמודיעין - - -

תמר זנדברג: אז אני ביקשתי מהרשות לבחון את הסכנות האלה במדינות שבהן יש שימוש תעשייתי.

אורן אסף חזן: יש לי שאלה.

אורן אסף חזן: מישהו יודע לענות אם היום, לצורך העניין, אם הם מגדלים את זה כמו שהוא, אם אפשר להסב את זה ברמת ה-THC למוצרים שמחד הם לא עוברים על פקודת הסמים ומאידך גורמים נזק, כמו כל מיני הנייס גיא למיניהם.

אורן אסף חזן: אתה מבין את השאלה שלי?

<חגי הילמן: אי אפשר.

<קריאה: אורן, גם צרכן צריך פיילה בשביל להתמסטל מזה.

תמר זנדברג: לא, הוא מדבר על העלים, לריסוס של הנייס גיא.

<חגי הילמן: הוא מדבר על הנושא של אביוז, של שימוש לרעה.

<חגי הילמן: האם אפשר לקחת מוצר תמים ולהשתמש בו שימוש לרעה.

אורן אסף חזן: אם הוא מקל את התהליך, לא רק של שימוש לרעה, הוא גם יוצר לנו בעיה, שמחד הוא לא עונה על פקודת הסמים ומייצר עוד פעם את אותו משחק חתול ועכבר בין אותם אנשים ש - - -

<חגי הילמן: אי אפשר.

<חגי הילמן: התשובה היא שאי אפשר.

אורן אסף חזן: יש מחקר, בדיקה עניינית שזה, או שרק אתה אומר לי אי אפשר.

<חגי הילמן: תן לי רגע לחדד אולי את הנקודה הזאת.

<חגי הילמן: כמו שאין מחקרים שמוכיחים לך על נזק שנוצר מהדבר הזה, לא נוצר הצורך לבצע את המחקרים האלה, כל עוד שאין שום נזק.

<חגי הילמן: בשאר העולם המוצרים האלה הם ברמה של OTC, זה over the counter.

<אתי כהנא: איך אתה יודע?

אורן אסף חזן: הבעיה העיקרית פה בכל הדיון הזה שהאמירה שאתה אומר, אתה קובע עובדות בלי באמת לדעת מה עומד - - -

<חגי הילמן: אני יודע, אני מצוי בשוק הזה - - -

אורן אסף חזן: אתה מבין?

אורן אסף חזן: זה מה שאני - - -

<חגי הילמן: אני מבין את החששות.

<חגי הילמן: לכן הדיון כאן בכלל לא קשור לנושא של הקנאביס הרפואי, הוא קשור לנושא של גידול מתועש של צמח, מה שנקרא לחוסר המזל הוא שייך לאותה משפחה, אבל הוא לא מייצר את המולקולה הפסיכו אקטיבית, או שהוא מייצר אותה ברמה מאוד מאוד נמוכה.

<חגי הילמן: בשאר העולם, ויצא לי להתחכך בתעשיות האלה, גם בביקורים אצל קולגות שלי וגם בביקורים בתערוכות, כמות המוצרים שמיוצרת מהצמח הזה היא כמעט אין סופית.

<חגי הילמן: דיברו כאן על 30,000 מוצרים, יכול להיות שיש אפילו יותר.

<חגי הילמן: תעשיית רכב, תעשיית ריהוט, תעשיית בדים, תחליפי פלסטיק, דלקים, ביו דיזל ודברים מהסוג הזה.

<חגי הילמן: אתה לא יכול לקחת דלק ולעשות בו שימוש לרעה, אתה לא יכול לקחת את הבדים - - - אפשר, גם גז מזגנים אפשר, אבל זה לא סביר.

<חגי הילמן: לא סביר שמישהו ייקח את בד הציור שלו, יגלגל אותו וינסה לעשן.

אורן אסף חזן: לא, אני לא מדבר על המוצר המוגמר, אתה הלכת רחוק מדי.

אורן אסף חזן: עם המוצר המוגמר, לצורך העניין, נשים אותו על השולחן, אין בעיה, בסדר, בגלל זה היום, אתה בעצמך אומר, מייבאים.

אורן אסף חזן: נלך צעד אחד קודם.

<חגי הילמן: לצמח עצמו.

אורן אסף חזן: בוודאי.

אורן אסף חזן: אתם הרי רוצים לגדל, נכון?

אורן אסף חזן: הוויכוח הוא אם תהיה אפשרות לעשות פה שדות או לא תהיה אפשרות לעשות פה שדות.

<חגי הילמן: המקום היחידי שיכול להתפתח, ה-THC, המולקולה הפסיכו אקטיבית, היא בתפרחת של הצמח.

<חגי הילמן: הצמח הזה מבחינה מורפולוגית, יש לו כמות מאוד קטנה של תפרחות, עיקר הצמח זה מסה ירוקה של גבעול צר וארוך ותפרחות מאוד מאוד קטנות.

<חגי הילמן: גם בהנחה שהוא יפתח את מלוא הפוטנציאל שיש בו מדובר בכמות שהיא ברמה מאוד מאוד נמוכה, שאינה מאפשרת צריכה לאותן מטרות שאתה דיברת.

<חגי הילמן: עיקר הסיבות למעשה , שבתפרחת הזאת נוצרים זרעים שאחר כך אפשר באמת לעשות מהם את השמן.

<חגי הילמן: ברגע שנוצרים הזרעים הרמה של החומרים הפעילים יורדת כמעט לכלום.

אורן אסף חזן: סליחה על הבורות, אם מישהו לוקח את הצמח הזה כמו שהוא ונגיד שהוא לא הגיע לסוף ומחליט לעשן אותו ועובר בדיקה, הכול, אתה אומר שלא רואים את זה?

<חגי הילמן: המולקולה הזאת מתפתחת רק בימים האחרונים של הבשלות של התפרחת.

אורן אסף חזן: לא משנה, היא מתפתחת, השאלה, אם מישהו לוקח אותו בשלב הזה ומחליט, כן?

אורן אסף חזן: ועוצר אותו שוטר ומחליט לבדוק אותו, השאלה אם הוא נראה כאילו יש אצלו את החומר בדם או לא.

<חגי הילמן: לא, אין, זה לא קיים.

<חגי הילמן: בשדה עצמו - - -

אורן אסף חזן: אם כל מה שאתם אומרים נכון אז אין דיון.

<חגי הילמן: באירופה אין דיון.

תמר זנדברג: יובל לנדשפט.

<יובל לנדשפט: שמי יובל, אני מנהל את היק"ר, היחידה לקנאביס רפואי במשרד הבריאות.

<יובל לנדשפט: ראינו פה בזעיר אנפין מה שאנחנו פחות או יותר חווים בשנתיים האחרונות, של דעות מאוד מאוד מוצקות וידעניות של מגדלי הקנאביס מחד, שמגובות בלא הרבה, ומצד שני רצון להבין, כמו חבר הכנסת חזן, של בערך מה זה אומר ושאנשי מקצוע מהתחום שלנו במשרד הבריאות, שבאים עם עובדות, מחקרים ונתונים, וכולנו נורא רוצים להגיע לאיזה שהוא משהו ויש פה ידענות נחרצת מול מדע ועובדות רגולטוריות.

<יובל לנדשפט: אז בואו נעשה קצת סדר.

תמר זנדברג: אז אתה הולך לתרום לנו את הידענות הנחרצת שלך?

<יובל לנדשפט: חס וחלילה.

תמר זנדברג: לא, אני אומרת לטובה, כל אחד והידענות הנחרצת שלו, כל אחד ותחום עיסוקו.

<יובל לנדשפט: אני בא לתת עובדות וקצת אחר כך לטפטף, כהרגלנו, בישיבות של הוועדה המכובדת, לאן פנינו מועדות.

<יובל לנדשפט: למען הגילוי הנאות גם גיסי, 50% מכל גיסיי, מושבניק בערבה, מגדל פלפלים.

<יובל לנדשפט: צמח הקנאביס הוא אכן צמח מופלא, יש לו עשרות ומאות סוגים וטיפולים ולכאורה אפשר להפיק ממנו תועלת.

<יובל לנדשפט: אנחנו במשרד הבריאות מתמקדים קודם כל בהסדרה לטובת המטופלים, אנחנו נגד לגליזציה, אנחנו בעד מדיקליזציה ואנחנו שואפים להנגיש אותו.

<יובל לנדשפט: אבל אנחנו מדברים עכשיו על קנאביס תעשייתי כשחונה עדיין קנאביס במגרש החניה שלנו, כסוכנות, היות שפקודת הסמים המסוכנים אינה מפרידה בין צמח לצמח.

<יובל לנדשפט: על פי הפקודה קנאביס זה כל צמח מהסוג קנאביס, כל חלק ממנו, לרבות שורשיו ושמן המופק מזרעיו.

<יובל לנדשפט: ב-2001 התקיים דיון והחליטו להפריד את אותו שמן, תוקנה התוספת לפקודת הסמים המסוכנים ומההגדרה הוחרג השמן המופק מזרעיו ולא בכדי, מה שמכונה כאן שמן המפ.

<יובל לנדשפט: בעת ביצוע התיקון לא היה מקום להחריג זן זה או אחר, התקיים דיון ולא מצאו סיבה להחריג זן זה או אחר.

<יובל לנדשפט: יש מספר משפחות, יש לנו גם משפחה - - - שאנחנו מכירים שהם שייכים לתעשיית הקנאביס לשימוש רפואי וגם המפ, והדבר אומר דרשני מחד, אבל נמשיך.

<יובל לנדשפט: התקדמנו מאז.

תמר זנדברג: סליחה שאני עוצרת אותך, כלומר מכל הצמח הוחרג השמן.

<יובל לנדשפט: השמן המופק מזרעיו.

תמר זנדברג: גדעון, ממרכז המחקר והמידע, נאמר כאן וגם ציינת את זה בדבריך שכל מדינה מבחינת הרגולציה מתייחסת לזה אחרת, יש מדינות שמחריגות ויש מדינות שהפוך, כאילו מפלילות רק את מולקולת ה-THC.

תמר זנדברג: האם בחלק הארי של המדינות מדובר על שכל הצמח הוא לא חוקי ויש לא החרגות, להמפ, לזן, לשמן, לזה, או הפוך?

תמר זנדברג: מה ברירת המחדל?

<גדעון זעירא: אז אני אחדד את הדברים שלי.

<גדעון זעירא: ה-THC לא עומד בפני עצמו, הוא חלק מההגדרה של קנאבוס לשימוש תעשייתי.

<גדעון זעירא: בחלק מהמדינות שבדקנו כן מוזכר החלק בצמח שבו נבדק ה-THC, כמו שאמרתי, עלי התפרחת או העלים, אבל בחלק מהמדינות או שלא מצוין במפורש או שזה גם כולל חלקים אחרים.

תמר זנדברג: כלומר בחלק מהמדינות כמו בישראל כל הצמח הוא תחת האיסור ויש לו החרגות ובחלק יש חלקים שהם מופללים.

<יובל לנדשפט: הכול באמנת האו"ם.

<יובל לנדשפט: באמנת האו"ם הכול אסור.

<יובל לנדשפט: 61' ואחר כך 71', כל הצמח זה באמנת האו"ם.

<קריאה: הצמח עצמו מצוי תחת פיקוח של האמנה, אותה אמנה - - -

<יובל לנדשפט: כמו שיש פה בדוח, החריגו, אבל עדיין הוא נתון לפיקוח והמדינות החליטו מי המפקח, האם המשרד לבטחון פנים כמו בבריטניה, דווקא המשרד לבטחון פנים, למה לא משרד התרבות והשעשוע שלהם?

<יובל לנדשפט: אבל כנראה יש להם סיבות מסוימות.

<יובל לנדשפט: ומשרד הבריאות או משרד החקלאות, אבל משרד הבריאות תמיד חייב להיות המפקח, זו האמנה.

<יובל לנדשפט: אבל שנייה אני אמשיך.

<יובל לנדשפט: עדיין במסגרת הזו ניתן גם את אותו צמח, נאמר פה, שאין בו בכלל THC.

<יובל לנדשפט: לא נכון, יש בו.

<יובל לנדשפט: אז הנה, גם עובדה, שהיא גם לא נכונה.

<יובל לנדשפט: בהמפ יש THC.

<יובל לנדשפט: נכון, THC הוא פסיכו אקטיבי, נכון, הוא עדיין בריכוז נמוך.

<יובל לנדשפט: שאל חבר הכנסת חזן האם אפשר יהיה להשביח אותו וקיבל קצת מסך עשן, אבל אני אגיד - - -

<חגי הילמן: אני מצטער, זה לא נכון מה שאתה אומר.

<חגי הילמן: זה לא מסך עשן.

<יובל לנדשפט: חגי, תן לי.

<קריאה: לא זה מה שהוא שאל בדיוק.

<קריאה: הוא שאל משהו אחר.

אורן אסף חזן: זה בדיוק מה שאני שאלתי.

<קריאה: זה משהו שונה לגמרי ממה שהוא שאל.

<יובל לנדשפט: - - - כנראה אנחנו קצת מבינים מעבר לדברים והתשובה היא כן, ניתן להשביח גם סוג כזה כדי להביא אותו לרמות THC גבוהות יותר.

<חגי הילמן: אבל אז הוא לא חוקי.

<יובל לנדשפט: אוה, עכשיו הגענו לשאלה.

אורן אסף חזן: זאת השאלה.

<יובל לנדשפט: עכשיו יש לנו שדה - - -

תמר זנדברג: אבל זה אותו הצמח?

אורן אסף חזן: כן, אותו הצמח.

אורן אסף חזן: זה משנה את כל ה - - -

תמר זנדברג: רגע, סליחה, אני שואלת את הדובר.

תמר זנדברג: סליחה.

תמר זנדברג: אני שואלת את הדובר ואת הדובר בלבד, השאלה הזו נשאלה כמה פעמים, על ידי חבר הכנסת חיליק בר קודם ועל ידי ועכשיו על ידי חבר הכנסת חזן בתצורות שונות.

תמר זנדברג: אני שואלת אותך בצורה נורא מפורשת, נניח שאותו שדה בערבה מגדל המפ עם ריכוז THC נמוך מ-0.2 ומפיק ממנו מוצרי תעשייה והכול טוב ויפה, ואז הייתה השתלטות עוינת על השדה, לא יודעת מה, על המגדלים, חל איזה שינוי במשק, אינני יודעת מה, מהשדה הזה הקיים, עם ריכוז ה-THC הקיים למוצר תעשייתי, האם את הצמח הזה ניתן להעביר מוטציה כדי שהוא פתאום יפיק במקום 0.2 2% או 3% THC?

תמר זנדברג: כן או לא?

<יובל לנדשפט: סופר כן, בריבוע וב - - -

<חגי הילמן: לא, לא, סליחה - - -

<קריאה: זה לא אותו הצמח.

תמר זנדברג: אותו הצמח או לא אותו הצמח?

<קריאה: זה לא יהיה אותו הצמח.

<יובל לנדשפט: אני אסביר.

<יובל לנדשפט: אנחנו מדברים בריכוזים.

<יובל לנדשפט: אם הצמח עדיין חי ואנחנו רוצים לעסוק קצת בפיתוח ופיתוח גנטי של צמח קנאביס הוא לא משהו, יש שם גם ביו ריאקטור, אנחנו יכולים לעשות הנדסה - - -

תמר זנדברג: בסדר, אבל זה משהו אחר.

<יובל לנדשפט: אני יכול לקחת את הצמח ולפני שעברה לי שנה הנה צמח עם ריכוז - - -

תמר זנדברג: אבל זה צמח אחר.

תמר זנדברג: זה כמו שאתה יכול לקחת עץ לימון ולעשות לו - - - איך זה נקרא?

אורן אסף חזן: רגע, תמר, תני לו להגיד.

תמר זנדברג: הרכבה.

ג'מאל זחאלקה: אני אפתור לך את הבעיה.

תמר זנדברג: אוה, הגיע מומחה.

<יובל לנדשפט: - - - קצרתי רק את תפרחותיו של אותו שדה המפ - - -

תמר זנדברג: אבל גם בהדר, אתה יכול לעשות הרכבה, אתה יכול לקחת עץ חושחש ולהפוך אותו - - -

אורן אסף חזן: רגע, אבל תני לו לסיים, הוא רוצה לענות לך משהו אחר.

אורן אסף חזן: תני לו לסיים, הוא רוצה לחדד את עצמו.

<יובל לנדשפט: ניתן לקחת באותו שדה את התפרחות, תפרחות שיש בהן, בואו ניקח תפרחות של משהו, ולרכז את ריכוז החומרים הפעילים ולהגיע לריכוז חומרים - - - הכול שאלה, כמו שאמר קודם במילים אחרות שי, הוא אמר את זה לגבי מזון, הוא ממינהל המזון, ניתן לרכז כל דבר באמצעים כימיים בעולם הכימי המשוכלל שלנו - - -

אורן אסף חזן: זו הבעיה.

תמר זנדברג: זה לא מה שאתה שאלת וזה לא - - -

אורן אסף חזן: זה בדיוק מה ששאלתי.

אורן אסף חזן: אם ניתן לקחת את הצמח כמו שמגדלים אותו ולהפוך אותו למוצר שבסוף ימכרו אותו בפיצוציות?

אורן אסף חזן: שמחד לא יעבור את פקודת הסמים ומאידך יעשה נזק בלתי הפיך.

<קריאה: זה אי אפשר.

אורן אסף חזן: הוא אומר לך שכן.

תמר זנדברג: לא, לא, לא.

תמר זנדברג: הוא עונה על משהו אחר.

איתן ברושי: מה זה חשוב בכלל מה אפשר לעשות עם זה?

איתן ברושי: אין לזה גבול.

איתן ברושי: אז לא נשים בכספת כי מישהו יפרוץ אותה.

איתן ברושי: לא מנהלים מדינה כל הזמן - - - זה מאפיין עובדי מדינה, תמיד נדמה להם שכל היתר לא בסדר, רק הם צריכים לשמור על המדינה.

איתן ברושי: לא, אני מכיר את זה גם ממקומות אחרים.

איתן ברושי: לא יכול להיות שכל הדיון יהיה מה יקרה אם מישהו לא יהיה בסדר.

איתן ברושי: אם מישהו לא יהיה בסדר יטפלו בו אלה שמטפלים במי שלא - - - מי שמספק רישיון הוא זה שאחראי על הבקרה.

איתן ברושי: מי שלא עומד בתנאים לא יקבל רישיון.

איתן ברושי: בשביל רישיון צריך להוכיח שאתה יכול לקבל אותו.

איתן ברושי: לא יכול להיות שמדינה תתנהל רק על זה שכולם פה גנבים ופושעים.

איתן ברושי: בשביל זה יש משטרה שתטפל בהם.

איתן ברושי: המסלול הישר הוא מסלול שבא לבחון האם ניתן או לא ניתן, ואני נגד שימוש בסמים והוכחתי את זה בתפקידים אחרים, אבל יש פה דיון אחר.

איתן ברושי: יש פה דיון על מערכת שיכולה להביא ברכה לחקלאות ולהתיישבות ויכולה גם להביא ברכה בלהקטין יבוא.

איתן ברושי: אני באמת לא עסקתי בזה הרבה, אבל קצת שמעתי שיש מרכיבים בתעשייה שנשענים על חומרי הגלם שישראל מביאה מאירופה.

איתן ברושי: ישראל מוכנה לתת מענקים כדי להחליף יבוא וישראל לא צריכה להיות תלויה בשוק חיצוני, לא בגלל החרם, כי היא צריכה לחזק את ישראל, גם בגלל החרם.

איתן ברושי: ולכן השאלה היא לא שיבוא מישהו - - - אין לזה גבול.

איתן ברושי: לפני שבועיים-שלושה גנבו 200 עזים במושב עידן בערבה התיכונה.

איתן ברושי: דבר מטורף.

איתן ברושי: אז מה המסקנה?

איתן ברושי: לא לגדל עזים?

איתן ברושי: צריך לשמור עליהם.

איתן ברושי: מי צריך לשמור עליהם?

איתן ברושי: זה לא אני ואתה.

איתן ברושי: לכן אני מציע להפריד בין הרעיון של יכולת של מדינת ישראל במאה ה-21 להתמודד עם אתגרים שהיא לא הייתה יכולה אולי בעבר לעשות את זה ויש לנו כלים לכך, אם זה אכן נכון, לעומת השאלה מה יקרה אם מישהו לא יהיה בסדר.

איתן ברושי: לא בונים על זה שום דבר.

איתן ברושי: עם כל הרגישות, יש עוד מוצרים, יש מוצרי מזון - - - אין לזה גבול.

איתן ברושי: לפעמים אפילו נגרמו נזקים בלתי הפיכים לילדים שאכלו משהו שלא היה צריך לאכול וכו'.

איתן ברושי: צריך לעשות את הדברים נכון.

איתן ברושי: אני לא מקבל את זה שאם אפשר ליפול אז לא נלך.

איתן ברושי: לפי זה גם לא ניסע במכוניות כי אולי תהיה תאונה.

איתן ברושי: צריך לנהוג נכון ולא צריך לפחד.

איתן ברושי: יש סכנות בהרבה דברים.

איתן ברושי: אני חושב שאם יש פה הצדקה ואם ניתן לבצע מבחינת החוק, תוך כדי הקפדה, את הנושא הזה, אני תומך.

איתן ברושי: כמי שבא מההתיישבות והחקלאות וכמי שחושב להקטין את התלות במוצרים חיוניים - - - לגבי העניין הרפואי, אני לא חושב שיש על זה ויכוח.

<יובל לנדשפט: זה לא קשור.

איתן ברושי: אבל אני כבר רוצה לומר את זה, כי גם על זה היה פעם ויכוח.

איתן ברושי: בעצם מה אמרו?

איתן ברושי: אם לגדל לצרכי רפואה אז יכול להיות שמישהו יעשה מזה עסקים מהצד.

איתן ברושי: לצערי גם גידלו כל מיני סמים במקומות, אתם יודעים, בלי קשר לרישיונות.

איתן ברושי: לכן צריך להיות מספיק מבוגרים כמדינה, שעברה את הבר מצווה, מי שיש לו גורמי אכיפה ולמי שיש סמכויות, יש פה נציג של משרד החקלאות, היא יכולה להיות מדינה שמרשה לעצמה ללכת קצת יותר רחוק עם כללי הזהירות והכללים הנכונים כי היא עושה את הדברים הנכונים והחשובים.

איתן ברושי: אז לגבי הרפואה, למדנו שבלי הגידול הזה, נקרא לו הגידול, לא סם, היא לא יכולה להתקיים, מישהו מציע היום למנוע ממי שרופא אומר לתת לא לתת לו?

איתן ברושי: מישהו רוצה לפגוע בחולים שמצבם קשה בגלל שאולי מישהו יגנוב את הסם הזה?

איתן ברושי: אז אני לא חושב שמישהו מציע את זה.

איתן ברושי: באותה מידה אני מציע לאפשר את הגידול תוך בקרה ועל פי הכללים ולאפשר אותו וכמובן שתהיה תקופת ניסיון, אבל בסופו של דבר יש פה בעיה עקרונית.

איתן ברושי: אני לא חושב שאפשר להיכנס פה לכל הפרטים, צריך לסכם את הרמה העקרונית ולהורות את הגורמים המוסמכים לקבוע את הנהלים.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: תודה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהיה צריך להזמין לפה מישהו שהוא מומחה לקנאביס.

תמר זנדברג: אז הנה, הגעת.

ג'מאל זחאלקה: אני גם מומחה לעניין הזה, ה-PHD שלי על קנאביס.

ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה להגיד שאין זנים שונים של קנאביס, יש זן אחד.

ג'מאל זחאלקה: יש מה שנקרא כימוטייפ, שבתנאי גידול מסוימים הצמח שונה.

ג'מאל זחאלקה: הקנאביס שמגדלים בדרום אפריקה הוא יותר מסוכן מהקנאביס שמגדלים בלבנון.

ג'מאל זחאלקה: מוחמד עלי בשה רצה לייצר חבלים לספינות שלו במאה ה-19, במצרים, הוא הביא קנאביס מצרפת לייצור חבלים.

ג'מאל זחאלקה: בשנה הראשונה ייצר חבלים, בשנה השנייה ייצר חבלים, בשנה השלישית היה לו כבר חשיש, הייתה לו תפרחת.

ג'מאל זחאלקה: צורת ההשקיה וצורת הטיפול בצמח קובעת המון.

ג'מאל זחאלקה: צריך להבין שהצמח הזה הופך להיות צמח פסיכו אקטיבי, כלומר מייצר הרבה יותר, בכמויות פי 10 ופי 100 מצמח אחר, לא בהבדלים קטנטנים, אלא בהבדלים מאוד גדולים, כשאת שמה בלחץ.

ג'מאל זחאלקה: אל תלחיצו את הצמח הוא לא ייצר THC.

ג'מאל זחאלקה: רק כשמכניסים אותו למתח, בעיקר למתח מיני, מוציאים את הזכרים, משאירים את הנקבות לבד, אז הנקבות מתחילות להשתולל, לשמור על התפרחת שלהן כדי שתהיה הפריה ואין הפריה ושוב פעם ושוב פעם.

ג'מאל זחאלקה: באמת.

ג'מאל זחאלקה: אז אם אתה חקלאי שיקבל רישיון לייצר המפ והוא ישים את הלחץ בצמח אני חושב שהוא עובר על החוק.

ג'מאל זחאלקה: אסור לו.

ג'מאל זחאלקה: אם הוא עושה את זה אז הוא בעצם מתכוון לייצר THC, או תפרחת עשירה ב-THC.

<קריאה: מה זה סטרס?

ג'מאל זחאלקה: סטרס זה למשל חסך מיני לצמח.

ג'מאל זחאלקה: הצמח הוא דו מיני, יש זכרים ונקביים, אתה מוציא את הזכרים, ככה מגדלים אותו, מוציאים את הזכרים, לא בהמפ, ככה מגדלים THC - - - הוא שואל אותי מה זה לחץ.

<נועם צ'כנובסקי: זה משהו אחר לגמרי.

<נועם צ'כנובסקי: המפ הוא חד מיני, הוא לא דו מיני.

ג'מאל זחאלקה: ההמפ הוא אותו צמח, רק הצמח הזה לא מייצר THC כי אתה מגדל אותו בתנאים מסוימים.

ג'מאל זחאלקה: הוא מה שנקרא כימוטייפ.

ג'מאל זחאלקה: אתה תיקח המפ, תכניס אותו ללחץ שייצר לך THC.

ג'מאל זחאלקה: אתה תמציא - - -

<נועם צ'כנובסקי: לא, במקרה עשיתי - - - אני בא מהצד של הצמח, לא מהצד של הכימיקלים, ואני - - -

ג'מאל זחאלקה: טוב, אני אגיד את דעתי, אתה - - -

תמר זנדברג: בדיוק, כל אחד יגיד את דעתו.

תמר זנדברג: נועם, אותך שמענו וזה בסדר גמור ו - - -

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד לך שאפשר להפוך אותו, אם אתה תוציא את הנקבות, אפשר בצורה מסוימת של דשן ובצורה מסוימת של - - - כל מיני תנאים, בתנאי אקלים למשל בצרפת ובאירופה קשה לגדל צמח שהוא כמו בלבנון.

ג'מאל זחאלקה: זה לא אותו דבר, לא יוצא אותו דבר, אפילו אם אתה מתכוון.

ג'מאל זחאלקה: זה תלוי בהרבה גורמים.

ג'מאל זחאלקה: מה שאני רוצה להגיד שאלה דברים שניתן לשליטה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר הפחד שנאמר כאן שיכול להיות שחקלאי יגדל צמח כזה שהוא בעצם בתוך יחביא את הזה וימכור את זה, בטח הוא לא יגדל את זה לצריכת המשפחה שלו - - -

איתן ברושי: אז הוא פושע.

ג'מאל זחאלקה: אז הוא פשוט עובר על החוק ועל זה ניתן לפקח.

ג'מאל זחאלקה: יש מסורת גדולה מאוד, יש מדינות שמגדלים שם כמויות אדירות של המפ, למשל בדרום קוריאה מייצרים בדים, חבלים, בכמויות גדולות מאוד, בצ'כיה מגדלים ומייצרים כמויות גדולות מאוד של זרעים, למה זרעים?

ג'מאל זחאלקה: כי מוכרים אותם ל - - -

<קריאה: לשמן.

ג'מאל זחאלקה: לא שמן, הם מוכרים זרעים בעיקר לציפורים, כדי שהציפור תהיה נוצצת ושמנונית.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, הרמב"ם גם השתמש בשמן הזרעים לריפוי מחלות מסוימות, בעיקר לדלקות אוזן.

ג'מאל זחאלקה: מה שנאמר כאן, אני מכבד את מה שאמר משרד הבריאות על כך שצריך מחקר מדעי קפדני בכל נושא ונושא, אני האחרון שאגיד אחרת, אבל בכל זאת דווקא בעניינים האלה יש שימוש ארוך מאוד, כלומר אתה לא בא עם צמח שגילו אותו אתמול.

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע, למשל, שהשמן הזה, עשרות אלפי טונות ייצרו בארצות הברית לבד?

ג'מאל זחאלקה: לפני שמצרים העבירה באמנה הבינלאומית של המלחמה באופיאטים ב-1930 את האיסור של קנאביס ואת האיסור של הצמח, והמדינות אשררו את האמנה הזאת כולן אחת אחרי השנה.

ג'מאל זחאלקה: לפני כן ייצרו כמויות אדירות של שמן ולא הייתה הרעלה מהשמן הזה והשימושים היו ידועים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אתה קונה חתול בשק, זה מה שאני מנסה להגיד, אלא שיש מסורות של שימוש, בעיקר בתעשיית שמנים ובתעשיית בדים.

ג'מאל זחאלקה: את זה אפשר לשלוט, אפשר ל - - - ואפשר גם לתת - - - אני מציע, הצעתי בשורה התחתונה היא שייעשה ניסיון מפוקח וזה לא צריך שינוי חקיקה.

ג'מאל זחאלקה: שייעשה פיילוט של גידול במספר, ככה שלא יהיו פה גם אינטרסנטים בעניין הזה, אני מבין שהגיעו כל מיני חקלאים לכאן, אלא שייפתחו ארבעה-חמישה מקומות על פי מכרז מסוים, שיגדלו לשמן ולזה ויהיה פיקוח צמוד על זה ויראו מה הבעיות ויראו מה תנאי האקלים בארץ אומרים.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שכל צמח שתביא לארץ יתחיל פתאום להיות בלחץ מהמצב הביטחוני ומהמצב הזה - - -

תמר זנדברג: יש סיכוי.

ג'מאל זחאלקה: ויתחיל לייצר THC.

ג'מאל זחאלקה: אז ללכת על פיילוט ועל פיקוח וללמוד.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא מתחיל פה, נעשה במדינות אחרות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שבסופו של דבר ניתן להסדיר את זה ללא כל קשר, גם אפילו לא לקנאביס רפואי.

ג'מאל זחאלקה: זה עולם אחר לגמרי, התעשייה.

תמר זנדברג: אנחנו חייבים לסיים את הדיון, אז נעשה ככה, ניתן מילה לנציג המשטרה שהבטחתי לו, אחר כך חבר הכנסת מיקי לוי, ניתן למשרד החקלאות את המילה האחרונה ונסכם את הדיון.

תמר זנדברג: בבקשה.

<אודי וולף: משמעות ההיתר, אם יהיה היתר - - - משטרת ישראל מתנגדת לשינוי בפקודת הסמים.

<אודי וולף: היום פקודת הסמים כוללת מצד אחד את צמח הקנבוס, לרבות כל חלקיו, למעט שמן המופק מזרעיו.

<אודי וולף: בזרעים אין חומר פעיל, לא בזרעים של המפ ולא בזרעים של הסוגים האחרים של הקנבוס.

<אודי וולף: בפקודת הסמים מוגדר סם גם כתערובת שמכילה את הסם ולכן לא נדרשת בדיקת ריכוז של הסם והמשמעות של הדבר הזה היא שהיום כל מי שייעצר או ייתפס כשברשותו חומר צמחי שנראה כמו קנבוס הוא יטען שזה המפ, ואז הוא יבקש לעשות בדיקה של הריכוז ואז ניאלץ לעשות אלפי בדיקות שאינן נדרשות היום ואנשים יישבו במעצר הרבה יותר זמן.

<אודי וולף: זה לא לעקם את הפרצוף, זו חירותם של אנשים, אני נורא מצטער שאני כנציג משטרת ישראל צריך להיות זה שחרד לה ולא אנשים שמעקמים לי כרגע את הפנים.

תמר זנדברג: אבל בוא רגע, למה - - -

<אודי וולף: המשמעות של הדבר הזה היא - - -

תמר זנדברג: רגע, למה שאנשים - - -

<אודי וולף: בגלל שזו הדרך הכי טובה להימלט מאימת החוק.

<אודי וולף: זאת אומרת אתה מחזיק בידך קובץ של עלים או של תפרחות ואז כשבאים לעצור אותך יגידו 'מה, זה המפ'.

<אודי וולף: הכי פשוט.

<אודי וולף: מעבר לעניין הזה הזרעים - - -

תמר זנדברג: אבל גם היום הרי אחת הבעיות שלנו משטרת ישראל עורכת גם חיפושים בלי שום חשד סביר - - -

<אודי וולף: טוב, אז - - -

תמר זנדברג: ובלי עילה, אז מה אתה אומר לנו?

<אודי וולף: אז אדרבא ואדרבא, אז אני אומר שלא מדובר כאן על חיפושים - - -

תמר זנדברג: אז אדרבא?

<אודי וולף: ולא מדברים כאן על עילה, מדברים כאן על זה שכבר נתפס משהו אז זו תהיה עילה מצוינת כטענה.

<אודי וולף: מדובר בשנה על הברחות של זרעים - - -

ג'מאל זחאלקה: סליחה שאני קוטע אותך, אבל הבדיקה שנעשית היום, אם תופסים משהו, בדיקת הידיים, עם הנייר הזה שמעבירים על הידיים - - -

<אודי וולף: אין כזה דבר, אני לא מכיר כזה דבר.

<אודי וולף: אני בודק את כל הסמים ש - - -

ג'מאל זחאלקה: לא, זה הופך לאדום.

<אודי וולף: יכול להיות שאני לא יודע איך בודקים סמים, אבל אז היו צריכים לפטר אותי.

<אודי וולף: לא עושים את הבדיקה הזו ככה, לא נבדק ריכוז של קנבוס.

<אודי וולף: אמרו כבר קודם אנשים וצדקו במה שאמרו, שמבחינת התכונות של החומר הצמחי ההמפ והקנבוס מכילים את אותם חומרים, זאת אומרת שגם אם אנחנו נעשה בדיקות שהן אינן בדיקות כמותיות אלא בדיקות איכותיות להמפ אז אנחנו נגלה תגובה חיובית גם להמפ וגם לקנבוס.

<אודי וולף: זאת אומרת שכן יצטרכו - - -

תמר זנדברג: יש לי שאלה.

תמר זנדברג: כשאתה תופס מישהו עם אבקה לבנה, הוא אומר לך שזה קמח?

<אודי וולף: כן.

תמר זנדברג: ומה אתה עושה במקרה כזה?

<אודי וולף: אני עושה עליו בדיקה.

<קריאה: והוא עצור ביניים.

<אודי וולף: אני עושה לו בדיקה.

<קריאה: הוא לא עצור בינתיים, בית המשפט - - -

תמר זנדברג: הוא עצור בינתיים, אם הוא מחזיק שקית קמח ביד הוא עצור בינתיים?

<אודי וולף: אבל סליחה אני בכלל לא נכנס - - -

תמר זנדברג: חבר'ה, אתם השתגעתם.

תמר זנדברג: עם אבקה לבנה אתה לא נכנס, למרות שזה יכול להיות קמח או - - -

<אודי וולף: מה לא נכנס?

<אודי וולף: סליחה, סליחה, אין לך הוצאת דברים מהקשרם יותר גדולה מזאת.

<אודי וולף: אני בכלל לא נכנס לשאלת המעצר, אני נכנס אך ורק למעבדה, למעבדה שלי, שאני אחראי עליה ואני נכנס לשאלת הבדיקה.

תמר זנדברג: אז מה ההבדל?

<אודי וולף: ואני שואל את עצמי איזה בדיקה אני - - -

תמר זנדברג: מה שאתה אומר, בגלל שדבר שהוא מותר יכול להיראות כמו דבר אסור אתה רוצה לאסור את הדבר המותר.

<אודי וולף: לא.

תמר זנדברג: תוציא מהחוק קמח.

<אודי וולף: לא, הדבר הוא אסור.

<אודי וולף: הדבר הוא אסור ובחוק מוגדר צמח הקנבוס - - -

תמר זנדברג: הוא אסור היום ואתה אומר שאתה מתנגד לכך שהוא לא יהיה אסור מכיוון שהוא דומה למשהו שצריך להיות אסור.

<אודי וולף: לא, כי הוא אותו דבר.

<אודי וולף: הרי שמענו פה את חבר הכנסת זחאלקה ושמענו אחרים שאמרו שהוא אותו דבר.

<אודי וולף: הרי מדובר באותו - - -

ג'מאל זחאלקה: בהמפ יש הבדל בין מה ש - - -

תמר זנדברג: זה לא מה שאמר חבר הכנסת זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: - - - איכותית וכמותית.

ג'מאל זחאלקה: איכותית הוא יכול לעשות בחצי דקה וכמותית הוא צריך לעשות מיצויים וריכוזים ועניינים.

ג'מאל זחאלקה: זה כבר עניין יותר מסובך.

ג'מאל זחאלקה: אבל, דרך אגב, בדיקה איכותית של תה ירוק נותנת לך אותו דבר.

ג'מאל זחאלקה: בדוק.

ג'מאל זחאלקה: תה ירוק וקנאביס אותה בדיקה.

<אודי וולף: דבר נוסף, היום נתפסים על ידי משטרת ישראל בשנה אלפי זרעים שמוברחים לארץ כזרעים לצורך גידול ביתי.

<אודי וולף: כפי שכבר אמרו קודמיי והם מומחים לתחום הזה, ואני כימאי, אני לא בוטנאי, לא ניתן להבחין חזותית בין הזרעים האלה לזרעים האלה.

<אודי וולף: שוב חזרנו לשאלת סיפור הכיסוי.

<אודי וולף: זאת אומרת שכל מי שייתפס ובידיו זרעים, אפילו בכמות קטנה, טענתו יהיה 'הבאתי זרעי המפ לגידול חבלים'.

<אודי וולף: על זה אמר דוד המלך בתהלים, חבלים נפלו לי בנעימים.

תמר זנדברג: אבל מה זה טענתו תהיה?

תמר זנדברג: אני לא מבינה, אבל אתה משטרה, אתה גורם אכיפת החוק, אתה אמור ל - - -

<אודי וולף: יפה, אז אני המשטרה - - -

תמר זנדברג: הרי כל אחד שהמשטרה עוצרת טוען משהו.

<אודי וולף: אז אני, המשטרה, אצטרך לבדוק - - -

תמר זנדברג: מה זה טענתו תהיה?

<קריאה: זה לא לפי חוק וזה לא משנה אם זה קנאביס או תירס.

<קריאה: אסור.

תמר זנדברג: הדיון הזה הופך ונהיה הזוי מרגע לרגע, אני חייבת - - -

<אודי וולף: בוודאי שזה משנה.

<אודי וולף: אנחנו לא מדברים פה על החוקרים של משרד החקלאות, אני מדבר על החוקרים בסמים, אנחנו מדברים על סמים.

תמר זנדברג: סגן ניצב, אני חייבת להגיד לך משהו.

תמר זנדברג: באמת, אני מסתכלת, יושבות כאן שתי חקלאיות מהערבה, אני מסתכלת על הפרצופים שלהן, הדיון הזה נהיה הזוי מרגע לרגע.

תמר זנדברג: אתם רוצים להגיד לנו שגורם גידול שיכול לשמש לתעשייה ולהעשיר משקים חקלאיים במדינת ישראל שמשוועים לאיזה שהיא תחלופה, עכשיו בגלל מה שיטען האזרח שאתה תעצור אותו כמשטרה אתה תמנע את הענף התעשייתי.

<אודי וולף: אבל הרי בדיוק את זה לא אני אמרתי.

<אודי וולף: אני ישבתי כאן שעתיים - - -

תמר זנדברג: אתה אמרת 'הוא יטען', זה מה שאתה אמרת.

<אודי וולף: אבל אני ישבתי כאן שעתיים בשקט ושמעתי שאין היתכנות כלכלית ולא הגבתי, כי זה לא המקצוע שלי, ושמעתי שעדיין לא נעשו בדיקות מקצועיות לעומקו של עניין - - -

תמר זנדברג: לא שמעת שאין היתכנות, שמעת שעדיין לא - - -

<אודי וולף: ולא התערבתי כי זה לא המקצוע שלי.

<אודי וולף: ושמעתי כאן אנשים שזה לא המקצוע שלהם שמדברים על סוג גידול כזה או אחר ולא התערבתי, כי זה לא המקצוע שלי.

<אודי וולף: אני מדבר רק מהזווית הצרה מאוד מאוד, גם עם כובע של שוטר וגם עם חלוק של כימאי.

<אודי וולף: בתור כובע של שוטר אמרתי את מה שאמרתי.

<אודי וולף: בתור חלוק של כימאי גם אמרתי את מה שאמרתי.

<אודי וולף: אמרתי שלא ניתן להבחין בבדיקות שאנחנו עורכים היום, אמרתי שבדיקות אחרות יעלו הרבה יותר כסף וייקחו הרבה יותר זמן, אמרתי שתישלל חירותם של אנשים למשך זמן הרבה יותר ארוך כתוצאה מהצורך בבדיקות האלה וזה מצטרף לכל הדברים האחרים שהאנשים האחרים אמרו.

<אודי וולף: תודה רבה.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: אני באמת מתרשם.

מיקי לוי: אני פעם ראשונה כאן, גברתי היושבת ראש, יש לי בבקשה שאלה אלייך.

מיקי לוי: גילוי נאות, אני רץ עם יישובי הערבה, מנסה להציל אותם מחורבן בית, מחורבן הפלפלים, מחורבן זה שמדינת ישראל לא תומכת בהם כבר 10 שנים.

מיקי לוי: איך אמרו לי שם?

מיקי לוי: 'אל תפריעו לנו, תנו לנו רק לעשות את מה שאנחנו יודעים'.

מיקי לוי: החורבן מתבטא בכך שמדינת ישראל כבר 10 שנים מבטיחה להוביל מים בצינור, פעם מאילת ופעם מדימונה וערד, אבל אין מיליארד שקל לעשות את זה, גם לא בתכנית רב שנתית ואם הם לא יהיו שם יהיה שם דעאש, לא יודע מי.

מיקי לוי: אני דווקא יש לי שאלה אלייך ואני באמת משתדל להישאר בעניין הזה רק להתרשמות, האם הרשות למלחמה בסמים מתנגדת לגידול קנאביס ליצוא, קנאביס רפואי?

<אתי כהנא: כן.

<אתי כהנא: יש לנו נייר עמדה בעניין הזה, שהוא כרגע לא נמצא אצלי בראש כמשנה סדורה, אבל אנחנו - - -

מיקי לוי: תגידי לגורני שאני מאוד הייתי רוצה לעשות איתו ישיבה בעניין הזה, כי נראה לי שקצת יצאתם מהמגרש שבו אתם אמורים - - - שמעתי, זה יפגע בתדמית מדינת ישראל וכל מיני דברים כאלה.

מיקי לוי: אז אני מאוד הייתי רוצה, או שתזמינו אותי, אני אבוא בשמחה, לי אין בעיות כבוד, את יודעת, או שאני אזמן אתכם ואנחנו נעשה איזה שהיא ישיבה מקדימה כי גורל ההתיישבות בערבה, גורלם של אלפי אנשים תלויים בעמדה שלכם.

מיקי לוי: לא שאי אפשר לנצח אתכם בכנסת ואני אוביל את הניצחון הזה, אבל אני רוצה לפני כן בהידברות, אני אודה לך אם זה יקרה.

תמר זנדברג: אנחנו נקשר ביניכם.

תמר זנדברג: תודה לך.

תמר זנדברג: הנושא הזה של היצוא זה נושא שאנחנו בהחלט מסתובבים סביבו.

תמר זנדברג: היצוא הרפואי, וגם הוועדה הזו תעסוק וכו'.

תמר זנדברג: אבל הנושא הזה של הקנביס התעשייתי, שאליו הקדשנו את הדיון הזה זה קל וחומר, כי בשימוש הרפואי אין חולק שיש חומר פעיל שיכול לשמש - - -

מיקי לוי: שם אני מבוהל עוד יותר.

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: צריך להגיד את הדברים כהווייתם, כולל הבהלה וכולל ההרגעה כשצריך.

תמר זנדברג: אני אומרת על אחת כמה וכמה, אמרתי לך את זה גם קודם, הרשות למלחמה בסמים יצאה בקמפיין לעודד ולהרגיע את הציבור מהשימוש הרפואי של חומר שיש בו חומר פעיל, אותו דבר כמו השימוש החברתי.

תמר זנדברג: אבל לפה, בכמות חומר פעיל קטנה פי 10 ו-20 אנחנו רואים עמדה שהיא קצת מוזרה.

מיקי לוי: מה שליצוא זו לא בעיה שלהם בכלל.

מיקי לוי: זו לא בעיה שלכם, היצוא.

<אתי כהנא: - - - אגב, גם בארצות הברית זה עוד בשלב של מחקר.

מיקי לוי: מגדלים בטקסס כמויות.

תמר זנדברג: משרד החקלאות.

<עומר זידאן: אני מקווה שלא הובן שאנחנו כאילו נגד.

תמר זנדברג: לא, להיפך, אתם באתם ללמוד.

<עומר זידאן: אני רוצה להגיד משהו אחר.

<עומר זידאן: אני חושב שאנחנו מדברים פה על משהו שכאילו הסוס לפני העגלה והעגלה לפני הסוס, זה המצב, פחות או יותר ממה שהבנתי כרגע.

<עומר זידאן: אנחנו מבחינה חקלאית לא יודעים איזה קנאביס תעשייתי מגדלים, את ההמפ.

<עומר זידאן: אנחנו לא מכירים את הזנים, לא מכירים את שיטות הגידול, נאמר פה שזה מאות צמחים למטר מרובע, נאמר שזה שונה, נכון שזה שונה, נאמר שזה מתועש, אז אני לא יודע באיזה היקפים, האם זה גידול כמו כותנה, או האם זה גידול כמו פלפל.

<עומר זידאן: לכן אני חושב ש - - -

תמר זנדברג: בשביל זה פנו אליכם לעשות פיילוט.

<עומר זידאן: לא, לא הייתה להם עמדה מקצועית.

תמר זנדברג: אז צריך לנסות.

<עומר זידאן: גם כשאנחנו צריכים לגדל פלפל אנחנו ממשיכים לחקור את הפלפל כל שנה.

<עומר זידאן: מוסיפים גידול - - -

תמר זנדברג: מצוין.

<עומר זידאן: בודקים עוד פעם את הקרקע, בודקים עוד פעם את ההצללה, כל שנה בודקים.

<עומר זידאן: בהמפ הייתה עבודה אחת שדיברתי עליה, שנעשתה ב-2002, ולא הייתה התקדמות.

<עומר זידאן: אני חושב שמן הראוי שכרגע ננסה לבנות את הדבר הזה בשני תנאים.

<עומר זידאן: תנאי אחד שאתם, הרגולטורים, אתם חברי הכנסת, תוציאו אותו מתחת לאמנה, תגידו שזה שונה מהקנאביס, זה אחת, שתיים, אנחנו, תטילי על המדען הראשי במשרד החקלאות שיבחן את הגידול ואת כל מה שיכול להתפתח, כמה זה סיבים, כמה זה שמנים, כמה זה זרעים וכמה מהזרעים יוצא שמן, מכמה מהסיבים יוצא חבלים.

<עומר זידאן: ואז נפתח, נלמד את הגידול ויהיה אפשר לבוא ולבנות את החלופות.

<עומר זידאן: בלי לדעת אין חלופה.

תמר זנדברג: ברור.

תמר זנדברג: אז בדיוק ברוח הזאת אני רוצה לסכם את הדיון.

תמר זנדברג: אני רוצה לקדם אותו בשלוש דרכים.

תמר זנדברג: הדרך הראשונה נוגעת אליכם, למשרד הכלכלה.

תמר זנדברג: אתם גורם מאוד חשוב פה, כי נשמעה כאן גם טענה קצת מובלעת, מה, בכלל אנחנו לא יודעים על מה, מה צריך את זה, בשביל כמה זרעים ושמנים בחנויות טבע לא נהפוך עכשיו מדינה ונסכן ולא נדע את ההשפעות וכל הדברים האלה.

תמר זנדברג: מנגד נשמע הטענה שיש שימוש פוטנציאלי מאוד נרחב, בעיקר התחום הכלכלי תעשייתי, קוסמטי וכו'.

תמר זנדברג: אז היינו רוצים הערכה ראשונית מכם, לפני הפרטים, מה הפוטנציאל כאן.

תמר זנדברג: באיזה פוטנציאל מדובר, אל"ף, בתחליפי יבוא, ובי"ת, בתחליפי חומרים.

<אהוד גונן: אנחנו יכולים לבדוק תחליפי יבוא, לדבר על מה הפוטנציאל.

<אהוד גונן: אם פותחים את זה ליצוא אז אני כבר עכשיו אומר - - -

תמר זנדברג: לא יצוא.

<אהוד גונן: אז אני כבר עכשיו אומר שהפוטנציאל הוא אין סופי.

<אהוד גונן: אם מייצאים אז הפוטנציאל לכל העולם - - -

תמר זנדברג: לא, לפני יצוא, אנחנו מדברים, אל"ף, על תחליפי יבוא, ובי"ת, על תחליפים שאולי מוצרים ש - - -

<אהוד גונן: אנחנו יכולים להגיד מה נכנס היום לארץ ו - - -

תמר זנדברג: אל"ף, מה נכנס, ובי"ת, מה, אם אתם יכולים לעשות הערכה כזו, מה שיש בו היום שימוש בארץ, אבל במדינות שמגדלים המפ יכולים להשתמש בהמפ במחיר יותר זול או משהו מן הסוג הזה.

תמר זנדברג: הרי כל הזמן מחפשים להוזיל דברים ולהשתמש בצורה יותר יעילה.

תמר זנדברג: אלה שני דברים.

תמר זנדברג: נעזוב רגע את היצוא בצד, אם זה יותר קשה.

תמר זנדברג: דבר שני זה משרד החקלאות.

תמר זנדברג: כמו שאמרת, זה ביצה ותרנגולת, אומרים לנו וזה נשמע גם מאנשים שזה לא המקצוע שלהם, למה נוציא מהפקודה אם לא צריך.

תמר זנדברג: אתה אומר, עד שלא יוצאים מהפקודה לא נדע אם צריך או לא.

תמר זנדברג: יש כאן איזה מלכוד, בתווך יש לנו את האנשים שקודם כל הם תחת האחריות שלכם, כמו שציין חבר הכנסת מיקי לוי, שבאמת משבר הפלפלים הנקרא כשם קוד - - -

<עומר זידאן: דרך אגב, השנה הזו זו שנה הכי טובה בפלפלים.

תמר זנדברג: מצוין, אבל אני אומרת - - -

<נועה בראל: אין לנו פלפלים.

מיקי לוי: הייתה אחלה שנה, כל השטחים הושמדו.

מיקי לוי: אחלה שנה והרוסים לא שילמו את כל הרובלים שהם חייבים לנו.

<עומר זידאן: הייתי בעין יהב, המחירים של השנה הם הרבה - - -

תמר זנדברג: למי שנשאר.

<עומר זידאן: שלשום הייתי במקום אחר בבקעת הירדן, גם שם אנשים אומרים - - -

תמר זנדברג: אל תתפוס אותנו במילה, אני אומרת, משבר הפלפלים כשם קוד.

תמר זנדברג: אתה בעצמך ציינת שענף החקלאות, שהוא שברירי, שהוא קשה, הוא כל הזמן מחפש לעצמו שווקים חדשים, אז כאן יש לנו איזה שהוא פוטנציאל.

תמר זנדברג: אני מבקשת מכם לבחון את הפיילוט, איזה שהוא ניסוי, ניסיון, לראות, כמו שאתה אומר, כמה זרעים, כמה תפרחות, האם יש יכולת לנטר את החומר הפעיל, האם אפשר לעשות מוטציה כזאת שתביא מ-0.2 ל-2 ואנחנו לא נדע מזה.

תמר זנדברג: כלומר ההיבטים החקלאיים הגידוליים של העניין.

<חגי הילמן: אנחנו נשמח לשתף איתם פעולה.

תמר זנדברג: מצוין.

תמר זנדברג: יש לנו חקלאים - - -

<עומר זידאן: לא רק מוטציה, אפשר לעשות פיקוח שיהיה אפס - - -

<נועם צ'כנובסקי: לא בדיוק אפשר - - -

ג'מאל זחאלקה: זה למעשה אפס.

ג'מאל זחאלקה: תדעי לך, ככל שיש יותר THC יש פחות חבלים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר האינטרס של החקלאי הוא שיהיה פחות.

תמר זנדברג: כן, בדיוק, נאמר כאן כמה פעמים, אנחנו לא ממציאים את הגלגל.

תמר זנדברג: הדברים האלה נעשים וכו'.

תמר זנדברג: זאת העבודה שלכם, משרד החקלאות, כי בסוף זה חקלאים ש - - -

<עומר זידאן: אתם רוצים פרוטוקול או שאני לוקח את זה?

תמר זנדברג: אנחנו מוציאים סיכום, אבל אני אומרת לך.

<בת שבע פנחסוב: פרוטוקול יהיה עוד עשרה ימים.

תמר זנדברג: יהיה ואנחנו גם מוציאים סיכום.

תמר זנדברג: אנחנו מבקשים ממשרד החקלאות, זה גם נשמע על ידי חברי כנסת שמלווים, אני מגיעה מהתחום של הסמים - - -

מיקי לוי: השר שלכם אמר לי, בהאי לישנא, אני תומך.

מיקי לוי: אז אולי תתרשתו.

מיקי לוי: אני שוחחתי איתו במליאה.

תמר זנדברג: אנחנו עוסקים בין היתר בהסרת חסמים.

תמר זנדברג: אנחנו מבקשים מכם, משרד החקלאות, לבצע בחינת היתכנות עבור המשקים האלה שרוצים לעשות פיילוט, רוצים לבחון את התוצרים של זה.

תמר זנדברג: יש לנו כבר חקלאים שמכירים את הגידול, את הצמח של הקנאביס, יודעים את התכונות שלו, גם את התעשייה העולמית, תתרשתו כולכם, כולכם חקלאים, כולכם תחת משרד החקלאות, תעשו את הבחינה הזאת.

תמר זנדברג: והדבר האחרון, כדי לא להפקיר את הסכנות הפוטנציאליות שנשמעו כאן, זה הרשות למלחמה בסמים.

תמר זנדברג: אנחנו מבקשים מכם את הבדיקה שקיימת בעולם האם הסכנות שהושמעו כאן בין צריכה אוראלית ובין זליגה דרך התפרחות והצמחים וכו', מה ההתממשות שלהן במדינות שכבר מגדלות המפ ומשתמשות בו ליצוא, לשימוש עצמי ונראה.

תמר זנדברג: אחר כך אנחנו נקבץ את כל העבודות האלה ונבחן, האם ההיתכנות הכלכלית וההיתכנות החקלאית שוות את הסיכון, לא שוות את הסיכון, נלמד מהניסיון בעולם ונוכל להתקדם.

תמר זנדברג: תודה רבה לכולכם, הישיבה נעולה.