הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 26, 2016-01-05 14:00

אלי כהן: חברים יקרים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אלי כהן: היום הוועדה שלנו תדון בנושא של תמרוץ והעמקת המעורבות של רשויות מקומיות במסגרת פרויקטים של התחדשות עירונית, ובנושא של הסכמי גג.

אלי כהן: כמובן אני רוצה להודות לראשי הערים שהגיעו – לראש עיריית בת ים יוסי בכר, לראש עיריית קריית ביאליק, לראש עיריית קריית אונו.

אלי כהן: חברים, אנחנו נמצאים לקראת ההתכנסות של הדיונים של הוועדה שלנו להקמת הרשות הלאומית להתחדשות עירונית.

אלי כהן: במסגרת הדיונים בוועדה אנחנו פעלנו לקבל מספר החלטות שיסייעו לנו לבוא ולקדם את הנושא של ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: אחת, קיבלנו החלטה כבר לפני שבועיים שמדברת על הנושא של קרקע משלימה שבו המינהל ישנה את המדיניות כפי שהייתה נהוגה עד היום.

אלי כהן: יצאה החלטה מפורטת בנושא של קרקע משלימה שהמגבלה של 4 דונם כבר לא תהיה רלוונטית יותר, אלא יינתן השטח הנדרש על מנת שהפרויקטים יעמדו במינימום הכלכלי.

אלי כהן: היו לנו כבר פרויקטים כאלה שבאו וניתנו.

אלי כהן: שתיים, הסכמי גג מעתה ואילך.

אלי כהן: אם צריך יהיה לתקן הסכמים קודמים, אנחנו נשלב בהם גם נושא של התחדשות עירונית.

אלי כהן: בהתחדשות עירונית, ואני מדבר בעיקר על פרויקטים של פינוי בינוי, לא על פרויקטים של תמ"א, אנחנו מגדילים את הצפיפות בצורה משמעותית - מערים מסוימות שמקבלות יחס של פי 3, לערים שמקבלות יחס של פי 8 בהתאם לתקן 21.

אלי כהן: גם כאן, על מנת שהפרויקטים האלה יצאו לפועל, ניתן את אותו נושא של קרקע משלימה.

אלי כהן: נושאים נוספים שטיפלנו בהם הם נושאים של הדיור הציבורי, של כל השילוב של פרויקטים של הדיור הציבורי.

אלי כהן: אנחנו רוצים שמסגרת הפרויקטים של התחדשות עירונית תהיה ברורה, כלומר, למה זכאים דיירי עמידר על מנת להפיג מהם את החשש שהם כן יוכלו לבוא ולקחת חלק באותם פרויקטים.

אלי כהן: קבענו את מסמך ארבעת העקרונות.

אלי כהן: אחד, שלא תהיה הגליה.

אלי כהן: אנחנו רוצים את אותה אינטגרציה חברתית, אנחנו רוצים ששכר הדירה לא יעלה, ואנחנו בוחנים את הנושא של ההשתתפות בנושא של הארנונה.

אלי כהן: מידי יום ראשון אני מסתובב ברשויות המקומיות.

אלי כהן: אנחנו רואים שבחלק גדול מהרשויות המקומיות יש התפתחות גדולה מאוד במסגרת ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: אני אזכיר לכם שבשנת 2015 נתנו היתרים ללמעלה מ-4000 דירות, בעיקר במסגרת של תמ"א.

אלי כהן: אנחנו בשנה הבאה צפויים להכפיל את היקף הבנייה במסגרת התחדשות עירונית.

אלי כהן: יש לנו פרויקט באור עקיבא של 1500 דירות שעומד לקבל היתר בנייה.

אלי כהן: יש לנו פרויקט בראשון לציון.

אלי כהן: לשמחתי קיימת שם את אותה כדאיות כלכלית לבוא ולבצע, לכן אנחנו נסייע בנושא הזה.

אלי כהן: במסגרת ערים שנמצאות בפריפריה שבהן אין כדאיות כלכלית, ויש גם ערים כאלו, בהמשך לסיכום שלנו עם משרד האוצר ומשרד הבינוי והשיכון - היה כאן גם סגן השר ז'קי לוי שהיה ראש עיריית בית שאן - אנחנו נקצה בין 100 ל-150 מיליון שקל.

אלי כהן: אנחנו חושבים שאחד הדברים המרכזיים על מנת להאיץ את התהליך זה לעבוד בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.

אלי כהן: הוצאנו לכם מכתב לפני שבועיים, שבו קראנו למי שטרם עשה להקים מנהלות להתחדשות עירונית.

אלי כהן: אנחנו ביקשנו מכם לבוא ולהקים מינהלות להתחדשות עירונית.

אלי כהן: יש ערים שכבר הוקמו מינהלות, כמו תל –אביב, ירושלים, הרצליה וערים נוספות.

אלי כהן: אני יודע שעכשיו מקימים ברמלה, בראשון לציון ובערים נוספות.

אלי כהן: רשות מקומית שמעורבת בתהליך זה כלי מפתח להצלחת התהליך מול הדיירים, שהדיירים יודעים שמולם עומד מישהו מהרשות המקומית שאין לו שום אינטרס כלכלי, הוא יכול לתת להם מידע על הזכויות שלהם ועל התנאים שמגיעים להם.

אלי כהן: זה בכל מה שקשור לרשות המקומית.

אלי כהן: אם אנחנו מדברים על מה שמגיע בלקדם את תהליכי התכנון וההנדסה, אז גם הקשר אל מול היזמים על מנת שהתושבים ידעו מה הזכויות שמגיעות להם.

אלי כהן: אנחנו ישבנו השבוע עם פורום ה-15.

אלי כהן: בהמשך לסיכום איתם נפעל ככה שחלק מההערות שדיברו איתנו והציגו לנו אנחנו נטמיע.

אלי כהן: ב-30 בינואר אנחנו נקבל את ההערות האחרונות.

אלי כהן: חוק שעבר בשבוע שעבר בקריאה שנייה ושלישית והיה כאן בוועדה בא וקרא להגדיל את היקפי הבנייה ב-20%.

אלי כהן: אני מזכיר לכם שיש את חוק שבס, שמאפשר לנו להגדיל את הצפיפות ב-30%, לא את הבנייה.

אלי כהן: על אף קריאות שהיו כאן במסגרת הוועדה, פעלנו שאותה תוספת של 20% תהיה לפי שיקול דעת של הוועדה המקומית, על מנת שתוכלו לבוא ולראות איפה מבחינת התשתיות, מבני ציבור אפשר לבוא ולהגדיל את הצפיפות.

אלי כהן: אותו דבר גם כאן, בנושא של ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: אחד הדברים המרכזיים שאנחנו רוצים שיהיה במסגרת תכנית המתאר זה פרק להתחדשות עירונית, שיבוא ויגיד, ייתן ודאות, לא ברמת השכונה, ברמת הרחוב, איפה אפשר לעשות פינוי בינוי, מה היחס, איפה אפשר לעשות תמ"א, איפה לא ניתן לעשות, כי יש מקומות שלא ניתן לעשות.

אלי כהן: יש מקומות שהצפיפות לא מאפשרת.

אלי כהן: יש מקומות שלא ניתן לתת תשתיות.

אלי כהן: יש מקומות שאם תעשה תמ"א 38 יכול להיות שתפגע בשטחים הירוקים או בחניות.

אלי כהן: צריך שתהיה ודאות.

אלי כהן: ברגע שתהיה הוודאות הפרויקטים יתקדמו בצורה הרבה יותר מהירה.

אלי כהן: ברגע שתהיה ודאות אנחנו גם נמנע תופעות של שחיתות של זה מדבר עם זה, ההוא מדבר עם האחר.

אלי כהן: זאת נקודה שגם בה אנחנו רוצים לפעול.

אלי כהן: דיברנו עם משרד הבינוי והשיכון, שתהיה תמיכה תקציבית בהקמת המינהלת.

אלי כהן: גם לנושא הזה ניתן תמיכה תקציבית.

אלי כהן: אני תמיד אומר שהפרויקט של התחדשות עירונית זה לא רק פרויקט שהוא פרויקט נדל"ני, אלא זה פרויקט שהוא גם פרויקט חברתי.

אלי כהן: בכל עיר ועיר יש פריפריה חברתית.

אלי כהן: אחד הסיורים הראשונים שעשיתי ברשויות המקומיות היה בראשון לציון.

אלי כהן: אני באתי לדבר עם ראש העיר דב צור על התחדשות עירונית.

אלי כהן: אני חושב שאחד הפרויקטים שאני שולח אליו הרבה אנשים כדי ללמוד ממנו זה הפרויקט שנעשה בשכונת רמת אליהו בראשון לציון.

אלי כהן: אני חושב שזאת דוגמה לפרויקטים.

אלי כהן: לקחו שם שכונה של 2000 יחידות דיור.

אלי כהן: 40% מהתושבים הם מבני הקהילה האתיופית.

אלי כהן: אנחנו יודעים שיש בראשון לציון דירות ב-2 מיליון שקלים ויותר.

<דב צור: זה פרויקט שהולכים להפוך אותו מ-3000 יחידות דיור לכמעט עשרת אלפים 500 יחידות דיור.

אלי כהן: לקחו כאן שכונה, שהיא שכונה חלשה בעיר, עם ריכוז תושבים מבני הקהילה האתיופית.

אלי כהן: אני חושב שכאן זה בדיוק אותו מודל שאנחנו רוצים לראות.

אלי כהן: זו לא רק תוספת של 7500 יחידות דיור, זה לקחת את אותה שכונה, עם ריכוז אוכלוסין חלש, ולבוא ולשדרג אותה.

אלי כהן: זה המסר המרכזי שצריך להיות לאותה התחדשות עירונית ולאותם דברים.

אלי כהן: אני חושב שכאן נפרצו מוסכמות.

אלי כהן: המוסכמות האלו הופכות היום להיות בשגרה.

אלי כהן: אחת, הכלל של ה-4 דונם.

אלי כהן: כמה קיבלתם, 80 דונם?

<דב צור: כמה עשרות דונמים.

אלי כהן: נתנו כאן כ-80 דונם.

אלי כהן: כמה אחוזי הנחה נתנו?

<דב צור: 83.5%.

אלי כהן: 80 דונם בראשן לציון שווה 320 מיליון שקל לפחות, אם לא הרבה יותר.

אלי כהן: זה על מנת שנבוא ונראה התחדשות עירונית.

אלי כהן: בפרויקטים אחרים אנחנו עוזרים בתקציבים לטובת תשתיות.

אורלי לוי אבקסיס: מה קרה עם התושבים המקוריים?

אלי כהן: אנחנו עומדים על זה – כפי שאת יודעת, זה גם בדיור הציבורי - שהם יהיו חלק מהשכונה החדשה.

אלי כהן: היום הייתי בדיון שקשור לעיריית בת -ים.

אלי כהן: שם יש שכונת קרוואנים.

אלי כהן: עלה רעיון להעביר את התושבים לשכונה אחרת.

אלי כהן: אמרנו, לא, שהם יהיו חלק מאותה שכונה חדשה, על מנת שנוביל את אותה אינטגרציה חברתית.

אורלי לוי אבקסיס: נתנו להם הנחות מבחינת התחזוקה?

אלי כהן: בנושא הזה יש רשויות מקומיות כמו רמלה, שהולכת לקום בה קרן שמטפלת בנושא של ועד הבית, כפי שאנחנו מנסים לטפל במסגרת הדיור הציבורי.

אלי כהן: היום אנחנו נמצאים בעיריית בת-ים בגיבוש הסכם גג.

אלי כהן: בעיריית בת ים כמעט ואין קרקעות מינהל.

אלי כהן: אנחנו הולכים לגבש שם הסכם גג, שרובו ככולו יהיה לטובת הנושא של התחדשות עירונית.

אלי כהן: נעשים דברים גם במסגרת עיריית הרצליה.

אלי כהן: אני רוצה שנבוא ונשמע סקירה מראשי הערים לגבי הפרויקטים, לגבי מה נעשה.

אלי כהן: אם יש הערות נוספות לחוק, תוכלו להגיד אותן גם היום, וגם להעביר אותן עד ה-30 בינואר.

<דב צור: אני מקווה שאני לא מקלקל לך שום דבר, אבל אני בדרך כלל נגד פינוי ובינוי.

<דב צור: כשאני צריך לפנות דירה שמאוכלסת ושווה לא מעט כסף, גם אם היא דירה באזור מצוקה, יש לזה מחירים נוראיים מבחינת הצפיפות.

<דב צור: אנחנו בדרך כלל מתלה

<דב צור: בים ממה שנעשה בחו"ל – גרינץ' וילג', סוהו וכן הלאה.

<דב צור: המציאות הרגולטורית שם שונה לחלוטין מאשר במדינת ישראל.

<דב צור: שם זורקים את הדייר בגלל כל מיני סיבות מהדירה.

<דב צור: מחיר הדירה באותו זמן הוא 0, לכן המחיר העירוני של פינוי בינוי שם הוא הרבה יותר זול.

<דב צור: יש שם מערכת שצריכים ללמוד אותה.

<דב צור: אנחנו נפגשנו עם ראש רשות פינוי בינוי בארצות הברית.

<דב צור: שם קוראים לזה דיור בר-השגה.

<דב צור: זו רשות שהתחילה מ-0.

<דב צור: היא יושבת היום על מיליארדי דולרים.

<דב צור: מכיוון שהיא כבר לא צריכה את הסיוע של העירייה או את הסיוע של מדינת ניו יורק בשביל לייצר את המתחמים האלה של פינוי בינוי, אתה לא משלם על צפיפות עירונית.

<דב צור: בראשון לציון יש לנו 70 אלף איש, להערכתי, במרכז העיר - אני לא מדבר על רמת אליהו - שבאופן תיאורטי היו רוצים לקבל פינוי בינוי.

<דב צור: פינוי בינוי זה נפלא, כי אתה נותן דירה של 800 אלף שקל, מקבל דירה של מיליון וחצי.

<דב צור: אתה בעצם מקבל 700 אלף שקל מתנה פטורה ממס.

<דב צור: קיבלת ג'קוזי, קיבלת לובי.

<דב צור: מי לא רוצה?

<דב צור: המחיר של זה הוא שאני למרכז העיר בראשון לציון הייתי צריך להכניס 280 אלף איש במקום 70 אלף איש.

<דב צור: אין מקום ל-280 אלף איש.

<דב צור: אני לא יכול לבנות בתי ספר.

<דב צור: כבר היום אני בונה בתי ספר ב-6 קומות.

<דב צור: אני לא יכול לבנות בתי ספר ב-20 קומות.

<דב צור: אני גם לא יכול לבנות גני ילדים ב-2 קומות.

<דב צור: ברמת אליהו הייתה מציאות אחרת.

<דב צור: ברמת אליהו לא הייתה לנו ברירה אלא לעשות פינוי בינוי, כי כל מתכונת אחרת לא עובדת שם.

<דב צור: יש שם 3000 יחידות דיור בבניני רכבת.

<דב צור: בבנייני רכבת תמ"א 38 לא עובדת, או לא עובדת טוב, לכן לא הייתה ברירה אלא ללכת לפינוי בינוי.

<דב צור: ביקשנו להכין תכנית פינוי בינוי.

<דב צור: הסתבר שצריכים 15 אלף יחידות דיור.

<דב צור: כשהמתכננים סיימו להכין את התכנית, הם אמרו שהם לא יכולים להכניס ברמת אליהו, לא משנה מה נעשה, יותר מ-7500.

<דב צור: היינו ב"דד לוק".

<דב צור: פניתי לשכני מוטי ששון מחולון, כי יש לו שטחים ריקים מצפון לרמת אליהו.

<דב צור: היה ברור שצריכים להגדיל את השטח מאיזה שהוא מקום.

<דב צור: הוא אמר שאלו קרקעות פרטיות, הוא לא יכול לתת לי אותן.

<דב צור: היה לי מפגש מקרי עם בינת שוורץ.

<דב צור: בינת שוורץ אמרה: "יש איזה שטח חקלאי בראשון שבתכנית המתאר וגם בהסכם הגג נשאר מחוץ למסגרת, הוא נשאר חקלאי, בוא תיתן לי את הקרקע הזאת, בוא תאפשר בנייה של כמה אלפי יחידות דיור עליה".

<דב צור: ברגיל הייתי אומר לה, לא, יש שם תכנית מתאר עמוסה מאוד, אבל אמרתי לה, תשמעי, אם את יודעת להביא את הקרקע הזאת חינם לטובת פינוי בינוי של רמת אליהו, אני מוכן לעשות את הפרויקט הזה.

<דב צור: היא אמרה: "מי ייתן חינם?

<דב צור: " באותו זמן התחלף השכל באוצר לגבי איך מתייחסים לקרקעות מדינה.

<דב צור: אמרנו להם שמכיוון שהקרקע הזאת היא קרקע חקלאית, אז גם ב-20 השנה הבאות לא יהיה למדינה ערך כלכלי מהקרקע הזאת.

<דב צור: הצלחנו לשכנע אותם פעם ראשונה ללכת איתנו למהלך כזה, שאומר לא פינוי בינוי, עם כל קשייו, אלא בינוי פינוי בינוי.

<דב צור: מה זה אומר?

<דב צור: זה שאומר שהמדינה תמכור את הקרקעות שם ב-16.5% משווין, שזו הנחה מאוד משמעותית.

<דב צור: בגלל ההנחה הזאת היזם ייעד בכל בניין שהוא יבנה 30 דירות תמורת הדירות שיפונו מרמת אליהו.

<דב צור: אם יזם בונה 100 דירות, שליש מיועד לבינוי פינוי בינוי.

<דב צור: פונים לאנשים ברמת אליהו על מנת לפנות את הדירות שלהם.

<דב צור: אנחנו משתדלים לעשות את זה כך שכל הבניין יפונה.

<דב צור: אין שום סיכון מבחינת הדייר.

<דב צור: עד שאין את המפתח לדירה החדשה הוא לא עוזב שום דבר, הוא לא זז ממקומו.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו לא מדברים על דיור ציבורי.

<דב צור: על כל השכונה.

<דב צור: עובר התושב מרמת אליהו לשכונה החדשה.

<דב צור: אחרי שהוא מפנה את הבית שלו אנחנו הורסים את הבית, ואז קיבלנו קרקע חדשה ברמת אליהו.

<דב צור: אנחנו בונים שם בניין ש-30% ממנו מיועד לתושבי השכונה, 70% לאוכלוסייה חדשה.

<דב צור: בדרך הזאת אנחנו מוציאים 1500 מתוך 3000 מהבתים ברמת אליהו אל מחוץ לרמת אליהו.

<דב צור: אחרי ששכנענו את המדינה לוותר על ההכנסות שלה עבור 1500 יחידות דיור באותה שכונה חדשה, ואמרנו לה שאנחנו לא רוצים בגלל הבעיות של יוצאי אתיופיה ובעיות אחרות - דיברתם על ריכוז של אוכלוסייה חלשה במקום אחד – אנחנו גם שנכנעו אותה שנשנה את הפרופורציות וחלק מהדירות יינתנו במתחם צריפין, שזה מתחם אחר, באותה טכניקה, ובחלק מהדירות העירייה על קרקע פרטית תיתן את התוספת.

<דב צור: ה-1500 יחידות דיור שעוזבות את רמת אליהו, עוזבות לסדרה של מתחמים ברחבי ראשון לציון.

<דב צור: באופן זה אנחנו יוצרים פיזור של האוכלוסייה.

<דב צור: הרעיון של הפיזור, שהוא לדעתי קריטי להצלחה של הפרויקט, נבע מזה שברמת אליהו הגענו למצב, שגם קרה במקומות אחרים בארץ, שלמרות שיוצאי אתיופיה מהווים 40% מהשכונה, ברמה של גני הילדים התקרבנו לרמה של 100%.

<דב צור: האחרים מצאו את הדרך, איך שלא הפכנו את העולמות, בגנים אחרים.

<דב צור: היה לנו מצב של גנים על טהרת יוצאי אתיופיה.

<דב צור: זה מאוד הדאיג אותנו.

<דב צור: פנינו אז לאימהות – אני מדבר איתכם על לפני 6 שנים – של ילדים בני 3 ברמת אליהו, הצענו להן הסעה על חשבון העירייה לסדרה של גנים במערב ראשון, באזור שקרוב לרמת אליהו אבל בשכונות חדשות לחלוטין.

<דב צור: אנחנו מסיעים את הילדים החוצה, ומחזירים אותם בסוף היום.

<דב צור: ככה אנחנו מפזרים 3,4 ילדים של יוצאי אתיופיה בכל אחד מהגנים.

<דב צור: פיזרנו את הריכוז הזה.

<דב צור: אין לנו כמעט ילדים יוצאי אתיופיה בתוך הגנים בשכונה.

<דב צור: כמובן שאחרי זה זה נמשך לכיתה הבאה בגן, כיתה א' וב'.

<דב צור: הילדים כבר מתערבבים בשכונות החדשות.

<דב צור: התוצאה של זה מוצלחת מאוד מבחינת החינוך, מבחינת החברה.

<דב צור: נוצרים קשרים בינם לבין ילדים משכונות אחרות, לא מהסביבה הרגילה שלהם.

<דב צור: זה משהו שלמדנו, לכן הפעלנו את הסיפור הזה.

<דב צור: חתמנו הסכם עקרונות עם המדינה, אנחנו על סף התכניות שאמורות להפעיל את העניין הזה.

אלי כהן: דב, אני חושב שזה באמת פרויקט שהוא חשוב מבחינה חברתית מעבר לנדל"נית, שלא יהיה ריכוז של ילדים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך.

אלי כהן: אני חושב שזה באמת ראוי.

אלי כהן: אחד הדברים הכי חשובים שאנחנו רואים במסגרת הפרויקט של רמת אליהו זה שמי שהוביל אותו זו הרשות המקומית, לא היזם.

אלי כהן: דרך אגב, לא צריך לתת פידבק למדינה, כיוון שמי שהוביל את הפרויקט זו לא הוועדה הזאת, מי שהוביל את הפרויקט הזה זו הרשות המקומית, היא זו שעשתה.

אלי כהן: אל תחשבו שהיה קל לתת 80 דונם ו-84% הנחה.

אלי כהן: אמנם מספרים את זה בצורה קצרה ופשוטה, אבל היום, עוד לפני שהכשרנו את אותם כללים לבוא ולתת קרקע משלימה, עוד לפני שביטלנו את ה-4 דונם ואנחנו פועלים יחד עם חברת הכנסת אורלי לוי לשמור על הזכויות של דיירי הדיור הציבורי בכלל, כל הדברים האלה לא היו ברורים מאליהם.

אלי כהן: בהזדמנות הזאת אני קורא לראשי הערים האחרות לבוא ולהוביל את זה בדרך הזאת.

אלי כהן: זה פרויקט כמו מפעל חיים.

אלי כהן: מה שנעשה שם ל-3000 משפחות זה דבר שהוא בהחלט דבר חשוב.

<דב צור: אם יבואו לראשי הערים, לדעתי, ויאלצו אותם לעשות פינוי בינוי רק במסגרת של השטחים העירוניים הרגילים, למעט ערים כמו תל-אביב והקרובות לה שזה יחס של 1 ל-2, ראשי הערים יגרמו נזק לערים שלהם, הם יגרמו לבעיה של צפיפות.

<דב צור: מה שיפה בפתרון של רמת אליהו זה שהיה פתרון של אילוץ שאפשר לאמץ.

<דב צור: יש קרקעות חקלאיות שגם אם הן בידיים פרטיות ניתן להפשיר אותן.

<דב צור: בדרך הזאת אפשר לעשות את הניוד של הזכויות.

<דב צור: מה שעשינו זה יצרנו עוד שכונה, מה שאתה קורא קרקע משלימה.

<דב צור: את הקרקע המשלימה הזאת צריך לייצר בכל פינוי בינוי.

<דב צור: הערים היקרות יותר יכולות להסתדר עם ה-1 ל-2.

<דב צור: אם לא ניצור מצב שניתן יהיה ליצור קרקעות משלימות כאלו בערים האחרות כמו שיצרנו בראשון, לא יהיה את הפתרון העירוני.

<דב צור: אנחנו גם לא רוצים ליצור מצוקה אחרת בשביל לפתור את הבעיה.

אורלי לוי אבקסיס: זה הסכמי גג?

<דב צור: לא, זה הסכם נפרד.

אלי כהן: עוד לא היו הסכמי גג.

אורלי לוי אבקסיס: השאלה שלי היא שאלה שחלק מראשי הערים וחלק מהאנשים שמתעסקים בנושא הזה נתקלים בה.

אורלי לוי אבקסיס: השאלה נוגעת לשירותים, קרי גני ילדים, שירותי בריאות, שירותי רווחה, חינוך וכדומה.

אורלי לוי אבקסיס: איך פתרתם את זה?

אורלי לוי אבקסיס: יש לכם הרבה יותר אוכלוסייה.

אורלי לוי אבקסיס: גם אם פיזרתם קצת את הצפיפות, הם נדרשים היום ליותר שירותים.

אורלי לוי אבקסיס: בהסכמי גג יש לך ביטחון לגבי הנושא הזה.

<דב צור: הביטחון בהסכם הגג נוגע רק להקמת התשתיות, שגם הוא לא מלא, כי לגני ילדים אני מקבל 60% ממחיר הגג במסגרת מה שאני מקבל מהמדינה.

<דב צור: אנחנו צריכים להוסיף מעצמנו.

<דב צור: ראשון לציון הלכה למהלך הזה כי היא ידעה לייצר את המערכות התומכות שמאפשרות את החיים השוטפים, מה שנקרא אצלנו תקציב שוטף.

<דב צור: זה צריך להיות מלווה תמיד ביצירה של שטחי תעסוקה וכן הלאה.

<דב צור: אתה לא יכול סתם להגדיל את כמות האוכלוסייה.

אורלי לוי אבקסיס: איך פתרתם את זה?

אורלי לוי אבקסיס: בהיטל?

<דב צור: לא, פתרנו את זה בתכנית המתאר.

<דב צור: ידענו מה אנחנו מקבלים בתכנית המתאר.

<דב צור: שם איזנו את זה.

אורלי לוי אבקסיס: הבאתם כסף מהקופה של העירייה שהכנסתם לפרויקט הזה, או שאלה כספים שהפרויקט הזה הניב?

<דב צור: לא.

<דב צור: ברמה של פיתוח השכונה הפרויקט הזה מכוסה במסגרת הסכם הגג וכספים של היטלי פיתוח של העיר.

<דב צור: נניח שגמרנו את הפרויקט, התושבים כבר התמקמו בדירות.

<דב צור: תוספת משמעותית מאוד של תושבים לעיר יוצרת גירעון בקופת העירייה בגלל השירותים שהארנונה לא מכסה אותם.

חיים ילין: לא רק.

חיים ילין: מהשבחה.

<דב צור: אין כמעט השבחה בפרויקט הזה.

חיים ילין: אין לך את המקור הזה של דמי השבחה שאתה יכול להשלים את הגן ואת המעון ב-40%.

<דב צור: כשבאנו למדינה וניסינו לשכנע אותה למה לתת לנו את הקרקע בכמעט חינם, הבאנו להם תמחיר של סדרת פעולות שהמדינה עושה מעל ההשקעה שלה בתושבים רגילים בשכונת מצוקה - תכנית חומש ליוצאי אתיופיה, תכניות בחינוך.

אורלי לוי אבקסיס: היה שם איגום משאבים?

<דב צור: ההשקעה בביטחון הפנים בשכונה הזאת היא הרבה מעבר להשקעה בשכונה אחרת.

<דב צור: כל הדברים האלה הם בסופו של דבר כספים שהמדינה משקיעה ומשלמת אותם כל שנה מחדש, כי היא לא פותרת את הבעיה החברתית.

אורלי לוי אבקסיס: היא בעצם הסיטה את הכספים - -

<דב צור: היא לא הסיטה את הכספים.

<דב צור: שכנענו אותה לוותר בכך שאמרנו לה שלא יהיה בזה נזק כלכלי בשבילה.

אורלי לוי אבקסיס: אני מסתכלת על העמדה של השלטון המקומי.

אורלי לוי אבקסיס: הנקודות שאני מציבה בפניך אלו הדילמות או הבקשות של פורום ה-15.

אורלי לוי אבקסיס: פורום ה-15 מעלים בעיה שאתה אומר שפתרת בדרך אחרת.

חיים ילין: לא בכל מקום יש לך שכונה כמו רמת אליהו.

חיים ילין: למי שלא יודע, עזרה ובצרון לשעבר היא שכונת עולים שהוקמה בשנות ה-60.

<דב צור: הרבה לפני.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על בינוי פינוי, לא על פינוי בינוי.

אלי כהן: ברור.

אלי כהן: זה אחד היתרונות הכי גדולים.

אלי כהן: בכל הסכמי הגג יוקצו מעתה ואילך 10% מהמתחמים, מהשטחים, מיחידות הדיור לטובת פרויקטים כאלה.

אלי כהן: גם הסכמים שנחתמו ייפתחו לטובת העניין הזה.

אלי כהן: אנחנו נעבור להתייחסות קרית אונו.

אלי כהן: קריית אונו זה אחד מהמקומות הבודדים שבהם אנחנו לא רואים מצגות, אפשר לראות בניינים, אפשר לבוא ולראות שינוי.

אלי כהן: אני חושב שהדבר הזה החיה את קריית אונו בצורה מאוד משמעותית.

<ישראל גל: אנחנו בקרית אונו כבר אחרי השלמה של שתי שכונות של פרויקטים של פינוי בינוי.

<ישראל גל: אנחנו אחרי השלמה של שכונה אחת במלואה.

<ישראל גל: שכונה שנייה אנחנו הולכים להשלים בתקופה הקרובה.

<ישראל גל: יש עוד שתי שכונות שנמצאות כרגע בתהליכי בנייה של פינוי בינוי.

<ישראל גל: אנחנו יכולים להגיד שאת התחלואים האלה שאתה מדבר עליהם, דב, אנחנו סופגים היום.

<ישראל גל: כשאנחנו יצאנו לדרך לא היו הסכמי גג, לא היה כסף מהשבחה, כי נתנו פטורים להשבחה בשביל לעודד את הנושא הזה.

<ישראל גל: לא קיבלנו כסף למוסדות ציבור.

<ישראל גל: הצפיפות רק הלכה וגדלה.

<ישראל גל: קופת העירייה מימנה את כל הנושא הזה של ההתחדשות העירונית, הן בבניית מוסדות ציבור, הן בבניית תשתיות ובכל התחומים האלה.

חיים ילין: אם יש לך כסף לממן את זה אז מצבך טוב.

<ישראל גל: קריית אונו זאת עיר שיש לה בעיה כלכלית לא פשוטה, כי אין אזורי תעסוקה.

<ישראל גל: אנחנו לא יכולים להצטרף להסכם גג של רשויות קטנות.

<ישראל גל: אם אני מכניס את כל יחידות הדיור של קריית אונו, זו לא תוספת כמו שאתה מקבל ברמת אליהו אצל דב צור.

<ישראל גל: צריכים להתייחס לזה בצורה אחרת לגמרי.

אורלי לוי אבקסיס: מה זאת אומרת?

<ישראל גל: הסכמי גג זה מ-5000 יחידות דיור ומעלה.

אורלי לוי אבקסיס: למה אתה אומר שזה לא כמו - -?

<ישראל גל: דב צור ברמת אליהו זה 10 אלפים יחידות דיור.

<דב צור: זה לא הסכם גג.

<ישראל גל: הסכם שנחתם.

<ישראל גל: אם רוצים לתמרץ את זה ברשויות שאינן גדולות - - אגב, אני לא גם מאמין שמישהו מיישם 5000 יחידות ב-5 שנים בפינוי בינוי.

<ישראל גל: זאת מתנה שלא תקבל אותה בהסכמי גג.

<ישראל גל: צריכים לייצר הסכמים גם ברשויות יותר קטנות כדי לעודד את הפעילות הזאת.

<ישראל גל: כדי לעודד את העשייה הזאת צריך להוריד את מספר יחידות הדיור, כי צריכים לעשות הסכמי גג שיכסו את כל מוסדות הציבור, את כל התשתיות, את כל מוסדות החינוך החסרים.

<ישראל גל: פינוי בינוי זה תכנון הרבה יותר טוב מאשר תמ"א 38.

<ישראל גל: זה תכנון עיר מחדש.

<ישראל גל: יש הזדמנות נהדרת לחדש תשתיות, יש הזדמנות נהדרת לטפל בבעיות תחבורה, חניה, תשתיות תת קרקעיות, מבני ציבור חדשים ופיתוח שטחים ירוקים חדשים.

<ישראל גל: פינוי בינוי זאת הזדמנות שצריך לעודד.

<ישראל גל: בשביל לעודד את הדבר הזה צריך לתת לרשויות המקומיות יותר סמכויות ושיהיו פחות התערבויות של הוועדות המחוזיות.

<ישראל גל: אנחנו התקדמנו עם פרויקט קטן, לא גדול, של 300 יחידות דיור.

<ישראל גל: הגענו לוועדה המחוזית.

<ישראל גל: הפרויקט כולו הוא 500 יחידות דיור חדשות.

<ישראל גל: בקריית אונו, רבותי, אין תחבורה ציבורית, אין שום דבר, יש הסכמות כלליות עם התושבים, עם היזמים.

<ישראל גל: אנחנו בפתרונות מול המתנגדים כולם.

חיים ילין: תן נתונים על העיר.

<ישראל גל: היחס של קריית אונו זה יחס של עד 1 ל-3.

<ישראל גל: אנחנו לא עוברים את היחס של 1 ל-3.

<ישראל גל: ערכי הקרקע הם גבוהים.

<ישראל גל: דירת 4 חדרים בקריית אונו מתחילה מ-2 מיליון שקל ומעלה.

<ישראל גל: כדאי לעשות את זה ביחס של 1 ל-3 במידה ולא לוקחים השבחה.

חיים ילין: כמה יחידות בעיר כולה?

<ישראל גל: 13 אלף.

חיים ילין: מה הבקשה פה אומרת?

חיים ילין: אם מתייחסים, צריך להתייחס לעיר קטנה לפי כמות הדירות שיש לה.

חיים ילין: אם מישהו בא ועושה 500 יחידות מתוך 10 אלפים, זה כמו 5000.

חיים ילין: זאת הבקשה.

<ישראל גל: אם עושים 2000 יחידות דיור בעיר קריית אונו, זה מהווה 15% מיחידות הדיור בכל העיר.

חיים ילין: תבקש ככה, כי זה אומר בתי ספר, גנים, כל מה שמשתמע.

אלי כהן: ישראל, הנושא של ועדות מחוזיות הוא נושא ברור.

אלי כהן: אנחנו מקדמים הקמה של ועדות מחוזיות ייחודיות לנושא של התחדשות עירונית.

חיים ילין: הוא לא יכול להכפיל את העיר.

<ישראל גל: אני לא יכול לבנות 5000 יחידות דיור, גם אם אתה רוצה את זה.

אלי כהן: אתה עומד לקבל חלק מהשטחים בתל השומר?

<ישראל גל: לא קשור.

<ישראל גל: זה מותנה בלוחות זמנים.

חיים ילין: מבחינת בתי ספר, גנים, כל השצ"פים וכל התשתיות שיש לו - הוא מוגבל מאוד.

חיים ילין: הוא לא יכול להכפיל את העיר.

<ישראל גל: אתם לא יכולים להוציא רשויות קטנות מהסכמי הגג.

חיים ילין: במיוחד באזורי ביקוש.

<ישראל גל: אי אפשר להוציא רשויות קטנות מההסכמים.

<ישראל גל: גבעת שמואל, קריית אונו, אור יהודה, גבעתיים לא יכולות להיכנס למסגרות האלו של הסכמי גג, כי רק אם תיקח חצי עיר ותעשה אותה, רק אז תוכל להכניס אותה.

<ישראל גל: 10% או 15% מהעיר יכולים להיכנס לתוך המתחמים האלה.

<ישראל גל: צריך להכניס את הרשויות להסכמים מיוחדים, לתת להן תמריצים.

<ישראל גל: בלי תמריצים לא יעזור כלום.

<ישראל גל: נושא נוסף זה העברת סמכויות.

<ישראל גל: אני לא רוצה לספר את הסיפור של קריית אונו, עינת מכירה אותו, אבל הוועדות המחוזיות, עם כל מיני תקנונים וההסתכלות שלהן, תוקעות את התכניות אצלנו בעיר.

<ישראל גל: רבותיי, ראשי הרשויות יודעים בדיוק מה טוב לרשות שלהם.

<ישראל גל: צריכים לתת להם את הסמכות להתקדם עם הנושא הזה ולעשות את זה.

<ישראל גל: הם יודעים מה טוב לעיר שלהם.

<ישראל גל: צריך להעביר להם את הסמכויות.

<ישראל גל: אם רוצים, אפשר לעשות הגברת פיקוח על לוחות זמנים, הגברת פיקוח על כדאיות כלכלית וכדומה.

<ישראל גל: צריך לתת את הסמכויות לראשי הרשויות להתקדם עם התכניות האלו, ולתת תמריצים על ידי הסכמי גג גם ברשויות קטנות.

<ישראל גל: אתם מוזמנים לבוא לקריית אונו.

<ישראל גל: הפרויקטים מוצלחים מאוד.

<ישראל גל: התושבים שנכנסו מאוד מרוצים.

<ישראל גל: אגב, בשכונת מצוקה קשה לאנשים לשלם את הארנונה ואת ועד הבית.

<ישראל גל: נוצר ניגוד בין האוכלוסייה החדשה והחזקה לבין הוותיקים שהיו בשכונות מצוקה, או זקנים מבוגרים שנכנסו לבית גדול וצריכים לשלם 400 שקלים לחודש ועד בית.

<ישראל גל: קשה להם מאוד לעמוד בדברים האלה.

<ישראל גל: גם לזה צריך לתת את הדעת.

<ישראל גל: הוועדה הזאת צריכה להעביר סמכויות לרשויות, לתת תמריצים לרשויות כדי שיעשו את זה.

אלי כהן: אגב, מי שיעבור על התיקונים בנוסח שנפיץ אותם לקראת אישור החוק, יוכל לראות שהרחבנו משמעותית את הסמכויות של הרשות הלאומית שאמורה לקום בנושא, על מנת שהיא תוכל לבוא ולתת יותר כלים ותשתיות.

אלי כהן: עינת, אנחנו צריכים גם לבוא ולטפל ברשויות שאין להן 5000 יחידות דיור.

אלי כהן: זו לא גזירה משמיים, זה מספר שהוא מספר שרירותי.

אלי כהן: הצטרף אלינו ארקדי גדילוב, סגן ראש עיריית אור עקיבא, שתקבל במהלך 2016 היתר בנייה ל-1500 יחידות דיור לאותם בנייני רכבת.

אלי כהן: זה כבר משהו שלא היינו צריכים בשבילו קרקע משלימה, מכיוון שהצפיפות שם מראש הייתה מאוד נמוכה.

אלי כהן: נמצאת איתנו גם סגנית ראש עירית קריית גת.

אלי כהן: גם בקריית גת ראינו את הדברים.

אלי כהן: מכיוון שהנושא של הרשויות המקומיות הוא חשוב, יש פה את ארנון גלעדי.

אלי כהן: הוא עושה את עבודתו בהתנדבות מלאה, ועל כך תודה.

<יוסף בכר: קצת על בת ים.

<יוסף בכר: בת ים היא עיר בת 150 אלף תושבים.

<יוסף בכר: רובה נבנתה עד תחילת שנות ה-80, כך שמעל 70% מהעיר מיועדת להתחדשות עירונית.

<יוסף בכר: אני חושב שזה דבר נהדר שאנחנו מחזקים בתים שברמה המקומית לאותם דיירים לא הייתה אפשרות לחזק אותם, הם היו נשארים באותו בית לא בטוח.

<יוסף בכר: יש פה גם חיזוק חברתי, כמו שאמרנו.

<יוסף בכר: אנחנו נכללים גם בהסכמי הגג, כי אנחנו מדברים על 17 אלף יחידות דיור בהתחדשות עירונית.

<יוסף בכר: אני חושב שהסכמי הגג צריכים לכלול עוד אלמנטים, מעבר לתשתיות ותמיכה בתשתיות.

<יוסף בכר: אנחנו מדברים על הכנסות.

<יוסף בכר: בת ים, כמו שאתם יודעים, היא לא עיר משופעת הכנסות.

<יוסף בכר: יש לנו 4 מטר מניב לתושב, שזה הרבה מתחת לממוצע.

<יוסף בכר: אני חושב שהסכמי הגג צריכים לכלול אפשרויות קיום לעיר.

<יוסף בכר: אם אנחנו נסתכל בצורה הצרה, אז אף עיר לא תכניס התחדשות עירונית אליה, זה לא דבר מתבקש.

<יוסף בכר: יש פה בעיה לאומית.

<יוסף בכר: אנחנו חלק מהמדינה.

<יוסף בכר: צריכים לפתור את הבעיה הזאת.

<יוסף בכר: הפתרון הוא ברמה הלאומית.

<יוסף בכר: זה אומר שצריך להעביר גם אפשרויות תעסוקה לתוך העיר.

<יוסף בכר: אם דיברנו על 200 אלף מטרים של משרדי ממשלה שצריכים לעבור מאחת הערים הגדולות לתוך העיר בת ים כדי שיתאפשר להקים מגדלי משרדים, מה שלא מתאפשר כרגע כי אין ביקוש, אז צריך לעשות את זה.

<יוסף בכר: אם צריך להעביר איזה שהוא חוק שבערים שיש דירוג סוציו אקונומי של 1 עד 5 יקימו את משרדי הממשלה החדשים, אז צריך לדאוג לדבר הזה, כי אחרת לא נוכל להתקיים.

<יוסף בכר: אנחנו לא מוסיפים קופסאות על הגג.

<יוסף בכר: דירה נוספת היא משפחה נוספת, זה גירעון שגדל.

<יוסף בכר: זה חלק מהדברים שצריך לקחת בחשבון.

<יוסף בכר: באופן כללי אנחנו בעד.

<יוסף בכר: אנחנו כבר התחלנו בזה.

<יוסף בכר: אנחנו כבר עם 100 פרויקטים של תמ"א 38.

<יוסף בכר: 40 כבר הסתיימו.

<יוסף בכר: אפשר לבוא ולראות אותם.

<יוסף בכר: אנחנו עדיין חושבים שיש מקום לצופף את העיר.

<יוסף בכר: צפיפות היא לא מילה גסה, אם יודעים לעשות את זה נכון, הכל כמובן בתמיכה ממשלתית.

אלי כהן: אני באמת יודע שאתה מקדם ומעודד את הנושא הזה.

אלי כהן: אני חושב שאחד הדברים הייחודיים בעיריית בת ים זה שיהיה הסכם גג שלא 10% מתוכו מיועד להתחדשות עירונית, אלא רובו ככולו מיועד להתחדשות עירונית.

אלי כהן: הוא בהחלט יוכל מכאן להשליך הלאה.

<איתן אטיה: נתבקשנו להכין רשימה של נושאים ועניינים שבהם יש, לדעתנו, צורך לתמרץ את הרשויות המקומיות.

<איתן אטיה: אגב, מה שאני אומר פה היום זה לא רק פורום ה-15, אני מייצג פה גם את מרכז השלטון המקומי.

<איתן אטיה: נמצא פה גם פרופסור ערן פייטלסון שמלווה אותנו בנושא הזה בין יתר הנושאים שקשורים לתכנון ובנייה.

<איתן אטיה: גם הוא יאמר כמה מילים.

<איתן אטיה: אנחנו לא נוכל להציג את כל הרשימה, בטח לא ניכנס לעומק.

<איתן אטיה: רשימת הנושאים הזאת תוגש, לפי מה שסיכמנו שלשום, לוועדה כתיקונים להצעת החוק הקיימת, במטרה שהוועדה תדון בה ותוכל לשקול אם היא רוצה להכניס את התוספות האלו פנימה או לא.

<איתן אטיה: כמה הערות ראשונות.

<איתן אטיה: קודם כל, חשוב לציין שפונקציית המטרה, וחשוב להבין את זה, של רשויות מקומיות בסוגיה הזאת היא לאו דווקא אותה פונקציית מטרה שיש ליזמים וקבלנים.

<איתן אטיה: גם לא בטוח שהיא אותה פונקציית מטרה שיש לגורמים ממשלתיים שונים.

<סקה מייק: למה אתה אומר את זה בשם כולם?

<סקה מייק: אתה מדבר על כולם כאילו הם מקשה אחת.

<איתן אטיה: לא כולם הם אותה מקשה.

<איתן אטיה: יזמים וקבלנים רוצים לבנות מה שיותר, להשיא את רווחיהם, וזה בסדר גמור, אין בכך שום פסול.

<איתן אטיה: במגזר העסקי זאת פונקציית המטרה.

<איתן אטיה: פונקציית המטרה של הרשויות המקומיות זה שעם אותם בניינים חדשים שצריך לבנות, ועל כך אין מחלוקת, ה"רומן" של השלטון המקומי מתחיל לאחר סיום הבנייה.

<איתן אטיה: הוא כמובן תוך כדי תהליך האישור, ההיתרים וכו', אבל ה"רומן" האמיתי, הקשר ארוך הטווח מתחיל מרגע סיום הבנייה ואילך.

<איתן אטיה: מדוע?

<איתן אטיה: כי חיים שם אנשים, חיים שם בני אדם שצריך לספק להם איכות חיים ורמת חיים סבירה, רמת חינוך סבירה, רמת רווחה סבירה, תשתיות, נגישות למקורות פרנסה, נגישות למקומות תעסוקה, פנאי וכן הלאה.

<איתן אטיה: חשוב לזכור, רשויות מקומיות שמסתכלות על פרויקטים גדולים של תכנון הן לא רק מסתכלות על זה שצריך לבנות מה שיותר מהר ומה שיותר דירות, אלא גם על מעטפת שלמה של דברים, של ערכים, של תשתיות, של מוסדות שצריכה ללוות ולתמוך בפרויקט הבנייה הזה.

<איתן אטיה: את זה חשוב לזכור, כי בעיניים שלנו, של השלטון המקומי, זו גולת כותרת מרכזית.

<איתן אטיה: אנחנו דווקא מציעים בהצעות שלנו, כמו שנאמר פה, לחזק את מעמדה של הרשות המקומית.

<איתן אטיה: חשוב לזכור, הנושא הזה של התחדשות עירונית זה אולי הדבר החשוב ביותר לשלטון המקומי.

<איתן אטיה: יש כאלה שיבואו, במידה רבה של צדק, ויגידו: ראש עירייה, עם כל הכבוד לשאר הנושאים, לא נבחר כדי לפנות אשפה.

<איתן אטיה: החלק המרכזי מאופן המדידה שלו יהיה עד כמה הוא הצליח לחדש את העיר, עד כמה הוא הצליח לפתח אותה, עד כמה הוא הצליח לשפר את איכות החיים העירונית.

<איתן אטיה: זה נושא שהוא בליבת הפעילות של השלטון המקומי, אם לא לב ליבה של הפעילות ממש.

<איתן אטיה: מה שאנחנו מציעים זו רשימת הצעות שבאה לתמרץ ולחזק את מעמדו של השלטון המקומי בכל המובנים שאתם תראו פה - החל מרמת חשיבות של תכניות האב העירוניות, דרך נושאים של פיתוח, תשתיות, התארגנות התושבים, איך לסייע לתושבים להתארגן בינם לבין עצמם להתחיל בתהליכים האלה, ליצור קשר עם היזמים ועם העיריה, סוגית התכנון, הבנייה עצמה, השלב שלאחר הבנייה, מה קורה אחרי זה עם הצורך לתחזק את הבניינים הגדולים והמורכבים האלה לאורך זמן.

<ערן פייטלסון: הנקודה המרכזית שאנחנו מדברים עליה, וזה עלה פה בהצגות של ראשי הערים, זה החשיבות של תכנית אב.

<ערן פייטלסון: תכנית אב יכולה להתייחס לצדדים המימוניים ולראייה הכוללת.

<ערן פייטלסון: הסטטוטוריקה נגזרת מתכנית האב ומהתפישה הכוללת.

<ערן פייטלסון: אנחנו מדברים על מרכזיות של תכנית אב.

<ערן פייטלסון: היא כוללת את הצדדים החברתיים, הפיזיים, הכלכליים והמינהליים.

<ערן פייטלסון: הדבר השני זה השונות בין הרשויות המקומיות, כאשר השונות היא אדירה, לכן האפשרויות של מכפילים הופך ללא ריאלי.

<ערן פייטלסון: בראשון לציון, בהרצליה, בקריית אונו זה בסדר.

<ערן פייטלסון: ברמלה אנחנו מגיעים ל-60 יחידות דיור לדונם, שזה עדיין בעייתי ולא מתאזן.

<ערן פייטלסון: כשאנחנו מגיעים ליוקנעם או לטבריה הדברים הם לא ריאליים.

<ערן פייטלסון: הדבר החשוב הוא המימון.

<ערן פייטלסון: המימון חייב להיות ייעודי, לא קשור להחלטות תקציביות של כל שנה ושנה.

<ערן פייטלסון: אנחנו מדברים על קרן התחדשות עירונית, סדר גודל של 3%,4% מתקבולי רשות מקרקעי ישראל.

<ערן פייטלסון: תקבולי רשות מקרקעי ישראל זה 8.3 מיליארד.

אלי כהן: ערן, הנושא של הקרן הוא ברור.

אלי כהן: זה גם חלק מהתכנית שלנו לשינויים.

<ערן פייטלסון: יש שורה שלמה של נושאים שלא סגורים משפטית.

<ערן פייטלסון: זה צריך להיות דבר שמאפשר, כי רשויות שונות יעשו דברים שונים בסלים שונים.

<ערן פייטלסון: יש דברים שלא סגורים משפטית וצריכים לסגור אותם.

<ערן פייטלסון: המעמד של הרשויות המקומיות לא סגור גם בענייני תמורות לדיירים - האם הרשות רשאית לעשות את הנוסח הבסיסי של ההסכמים שהיזם אחר כך יכול להחתים את הדיירים, כשהרשות היא זאת שקובעת או מציעה את הבסיס.

<ערן פייטלסון: גביית סכומים ליזם לצורך תפעול של מינהלת וחברה עירונית, קרן תחזוקה - כל זה לא מוסדר משפטית.

<ערן פייטלסון: צריך להסדיר את זה.

<ערן פייטלסון: זאת ההזדמנות, כשאנחנו נכנסים לתהליכי חקיקה.

<ערן פייטלסון: פיקוח על תחזוקת מבנים, תנאי זמן, שיוך חניות תת קרקעיות מתחת לשצ"פים - כל אלה הם דברים שיכולים לפתור הרבה בעיות.

<ערן פייטלסון: זה לא מוסדר חקיקתית.

<ערן פייטלסון: צריך לתת לזה מענה.

<ערן פייטלסון: להקמת המינהלת העירונית צריך לתת מעמד סטטוטורי.

<ערן פייטלסון: היום זה לא קיים עם מעמד סטטוטורי.

<ערן פייטלסון: מתאם חברתי עובד עם התושבים, מייצג את התושבים בלהוביל וכדי לחבר את התושבים לתהליכים.

<ערן פייטלסון: אם לא נחבר את התושבים לתהליכים, כמובן ששום דבר לא יקרה, או שיהיו פגיעות.

<ערן פייטלסון: כל זה בתור דברים מאפשרים.

<ערן פייטלסון: לא מחייבים את העיריות, אבל מאפשרים לעיריות כדי שיהיו להן את הכלים.

<ערן פייטלסון: כל עירייה תחליט איך היא עושה את זה, באיזה סל היא עושה, מה מתאים לה.

<ערן פייטלסון: תחזוקת בניינים חדשים לאחר אכלוס.

<ערן פייטלסון: קרן האחזקה של מגדלים או דברים כאלה לא מוסדרת כרגע סטטוטורית, צריך להסדיר את זה.

<ערן פייטלסון: נושא מאוד חשוב הוא העמדת ידע ובעלי מקצוע ראויים.

חיים ילין: מה המשמעות של אחזקה מבחינתך?

<ערן פייטלסון: אתה בונה היום מגדל של 20 קומות.

<ערן פייטלסון: מה קורה מחר?

<ערן פייטלסון: מחר נכנסים דיירים.

<ערן פייטלסון: זה לא ועד בית משותף של 3 קומות.

<ערן פייטלסון: אתה צריך לתחזק את הדבר, אתה צריך חברה שתתחזק.

חיים ילין: נניח שבונים עכשיו דירה בתל-אביב ב-2.5 מיליון שקל.

חיים ילין: אני צריך לסבסד את האחזקה של הבניין?

<ערן פייטלסון: לא.

<ערן פייטלסון: אני מדבר על כך שהעירייה תהיה רשאית להקים קרן.

חיים ילין: אין לך שום בעיה להקים קרן.

<איתן אטיה: אין לך סמכות לגבות כספים כאלה מהיזם.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, תל אביב היא לא דוגמה טובה, כי ההנחה היא שמי שגר בדירה של 2.5 מיליון זה לא רלוונטי לגביו.

אלי כהן: אני יכול להגיד לך שגם ברמלה, כמו שנעשה בראשון לציון, מוביל ראש העיר פינוי בינוי מאוד משמעותי.

אלי כהן: אגב, הוא רוצה שתהיה קרן תחזוקה.

אלי כהן: צריך להבין, הנושא של קרן תחזוקה הוא לא רק לבוא ולתת אפשרות לדיירים הקיימים.

אלי כהן: זה ייתן ביטחון גם לדיירים החדשים שידעו שגם לדיירים הקיימים יש את היכולת.

אורלי לוי אבקסיס: מאיפה אמור להגיע הכסף לקרן התחזוקה, האם מהיזם, מהדיירים?

אלי כהן: אם מהדיירים אז לא צריך אותנו.

אלי כהן: בעמידר זה מגיע מ-75 מטר.

אלי כהן: כאן, במסגרת בחירת היזם וזכויות הבנייה שאתה נותן לו, היזם הוא זה שיקים קרן.

אורלי לוי אבקסיס: במכרז אתה מכניס את הסעיף.

אורלי לוי אבקסיס: החוק לא מאפשר לך להכניס את זה במכרז?

<דב צור: אגב, פתרון אפשרי הוא לא להכריח את בעלי הדירות שעוזבים, לא להכריח את אלה שמפנים לעבור לבניין החדש של 20 קומות שבו יש עלויות תחזוקה - -

אורלי לוי אבקסיס: אתה אומר שנפנה משם את הדיירים החלשים, שניתן להם אופציה ללכת לגור בשכונות שהם יוכלו לעמוד בתשלומים.

אורלי לוי אבקסיס: זה כבר ויכוח אידיאולוגי.

<דב צור: שימכרו את הדירה במיליון וחצי, ויקנו דירה במיליון.

<דב צור: תני להם לנהל את החיים.

<דב צור: זה הסיפור.

<ערן פייטלסון: הרשויות המקומיות הן לא מקשה אחת.

<ערן פייטלסון: אתם שומעים רשויות מקומיות חזקות.

חיים ילין: אתה מייצג את ה-15.

<ערן פייטלסון: גם את מרכז השלטון המקומי.

<ערן פייטלסון: רבותיי, יש ברשויות החזקות מהנדסי עיר חזקים, עם מחלקות חזקות, עם הרבה מאוד אנשי מקצוע וכן הלאה.

<ערן פייטלסון: זאת לא התמונה הארצית.

<ערן פייטלסון: דבר חשוב זה העמדת הידע וחיזוק המחלקות המקצועיות והיכולות המקצועיות של הרשויות שהן לא במרכז, הן לא הרשויות החזקות.

<ערן פייטלסון: הנושא הזה של התחדשות עירונית, של בינוי פינוי ופינוי בינוי דורש הרבה מאוד מומחיות מקצועית ומומחיות ספציפית.

<ערן פייטלסון: זה לא קיים ברוב הרשויות.

<ערן פייטלסון: רוב הרשויות זה לא ראשון לציון.

<ערן פייטלסון: על השלמת שטחים דיברתם.

<ערן פייטלסון: אפשרות לביטול הסכמים מול יזמים שלא ממומשים על פני זמן זה דבר חשוב, זה חייב להיות, כי אנחנו תקועים עם הדברים האלה.

<ערן פייטלסון: על התמריצים הכלכליים דיברנו.

<ערן פייטלסון: את כל הדברים האלה נכניס לתיקונים.

אלי כהן: אנא מכם, תעבירו את ההערות עד ה-30 בינואר.

אלי כהן: אפרופו הערתו האחרונה של פרופ' פייטלסון, בשבוע הבא מוגש לממשלה תזכיר חוק המארגנים, שקוראים לו בשפה החופשית גם מאעכרים.

אלי כהן: הוא אמור לתת לדיירים, במצב שאותם גורמים שנכנסים לענף לא יכולים לעמוד מאחורי ההתחייבויות שלהם, את האפשרות לבוא ולהשתחרר.

אלי כהן: בנוסף, יש את הנושא של חוק דייר סרבן.

אלי כהן: זה גם תזכיר חוק נפרד.

אלי כהן: כיום, במסגרת פרויקטים של תמ"א קיימת האפשרות ללכת להתנהלות משפטית, מה שלא קיים בנושא של פינוי בינוי, לכן זה יעלה כהצעה, זה יעלה כחקיקה נפרדת.

אלי כהן: אני מניח שכבר ביום שני בשבוע הבא זה יעלה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אורלי לוי אבקסיס: בדיוק באותו משקל שביקשו כאן להשתחרר מיזמים שלא עומדים בזמנים או שמעכבים פרויקטים, אני חושבת שהתייחסות דומה צריכה להיות לרשות שמעכבת פרויקטים.

אורלי לוי אבקסיס: לרשות שמעכבת פרויקטים אי אפשר לתת את זה כחבילה אחת אלא לפי קצב התקדמות.

אורלי לוי אבקסיס: לראשי הערים שמזרזים יינתן אפילו עודף, יינתן תמריץ.

אורלי לוי אבקסיס: אלה שעוצרים לא יקבלו, אפילו אולי ייענשו.

אלי כהן: אנחנו נותנים תמריצים כלכליים.

אורלי לוי אבקסיס: אבל התמריצים הכלכליים הם לא צמודים לקצב התקדמות ולזירוז תהליכים.

אורלי לוי אבקסיס: את המועצות או את העיריות שיקדמו את התהליכים צריך לצ'פר.

אורלי לוי אבקסיס: מועצות שיעכבו צריך להעניש.

אלי כהן: יש לנו, אגב, התייחסות ספציפית גם לנושא של קידום הפרק של התחדשות עירונית בתכנית המתאר.

אלי כהן: אנחנו קבענו לוחות זמנים שכל עירייה תהיה חייבת להשלים.

<אלי דוקורסקי: קריית ביאליק מונה היום 43 אלף תושבים.

<אלי דוקורסקי: לפי תכנית המתאר המחוזית, היא אמורה לצמוח ל-102 אלף תושבים.

<אלי דוקורסקי: כ-15 אלף יחידות דיור מאוכלסות.

<אלי דוקורסקי: אנחנו נמצאים היום במצב של 11 אלף יחידות דיור שאושרו למתן תוקף וניתן מכוחן להתקדם להוצאת היתרים.

<אלי דוקורסקי: חתמנו על הסכם גג עם הממשלה לפני כשנתיים לבניית 7253 יחידות דיור על אדמות מדינה.

<אלי דוקורסקי: אנחנו נמצאים בתוך התהליך הזה.

<אלי דוקורסקי: בין השאר ניסינו לקדם שתי תכניות.

<אלי דוקורסקי: יש לנו שתי תכניות מאושרות של התחדשות עירונית.

<אלי דוקורסקי: אחת, פינוי בינוי שנמצאת באזור שיכול להיות מוצלח מאוד מבחינה כלכלית.

<אלי דוקורסקי: נתקלנו שם בבעיה של יזם שהסתכסך עם הדיירים, שאינו מסוגל להוציא את הפרויקט הזה אל הפועל.

<אלי דוקורסקי: מונה שם כונס נכסים בהוראה של בית המשפט.

<אלי דוקורסקי: דיברת כאן על חוק המארגנים.

<אלי דוקורסקי: אני חושב שצריך לקבוע גם אמות מידה בחקיקה מי יכול לגשת, מי יכול להיות יזם או קבלן, כמו שקובעים סיווג של קבלנים לפרויקטים מסוימים, כדי שלא כל מאעכר או כל אדם כזה או אחר ינסה לעשות קופה, יוכל להפיל פרויקט.

<אלי דוקורסקי: יש לנו תכנית עיבוי באחת מהשכונות החלשות.

אורלי לוי אבקסיס: אתה יכול להרחיב על הנקודה הזאת?

<אלי דוקורסקי: יש לנו תכנית שקידמנו יחד עם משרד הבינוי והשיכון בשכונת צור שלום.

<אלי דוקורסקי: רוב השכונה נוהלה על ידי חברת עמיגור.

<אלי דוקורסקי: חלק מהדירות נרכשו.

<אלי דוקורסקי: אפשרנו שם תוספת של 2 עד 4 קומות.

<אלי דוקורסקי: נפגשתי עם אנשי עמיגור.

<אלי דוקורסקי: היינו גם אצל עינת.

<אלי דוקורסקי: באנו ואמרנו להם: תיקחו בניין שעדיין יש לכם שם רוב של שוכרים, תקדמו אתם, תהיו אתם הזרז לדבר הזה.

<אלי דוקורסקי: עמיגור באה ואמרה: הפרויקט לא כלכלי עבורנו, אנחנו צריכים להביא כסף מהבית.

אורלי לוי אבקסיס: הייתי רוצה לשמוע על זה תשובות ממשרד השיכון.

אורלי לוי אבקסיס: זאת התחדשות עירונית - לקחת שכונה שהיא שכונה מאוד נמוכה מבחינה סוציו-אקונומית.

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו מדברים על התחדשות עירונית, זה הלב של ההתחדשות העירונית.

אורלי לוי אבקסיס: אם פה יש עקב אכילס, זה הדבר הראשון שאנחנו צריכים לפתור בכל הנושא של התחדשות עירונית.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו לא באים לתקן את הבניינים החדשים.

אורלי לוי אבקסיס: זאת הנקודה של המפנה החברתי, הפיזי.

אורלי לוי אבקסיס: קודם כל, יש פה השלכה חברתית.

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו לא נצליח לעשו את זה בשכונות האלו, מה הטעם?

<אלי דוקורסקי: בעיר כמו קריית ביאליק נדרש יחס של 1 ל-6 כדי שלפרויקט תהיה הצדקה כלכלית.

<אלי דוקורסקי: אנחנו מנסים לקדם מספר פרויקטים.

<אלי דוקורסקי: אם נצופף בתוך שכונה כזאת שאנחנו מפנים לפי יחס של 1 ל-6, אנחנו נקבל שוב שכונה נחותה שבבוא הזמן תיהפך לסלאמס הבא.

<אלי דוקורסקי: הנושא של ניוד זכויות הוא נושא מהותי שאנחנו עכשיו מתדיינים עליו עם רשות מקרקעי ישראל.

<אלי דוקורסקי: אני ביקשתי לתת באזור החזק ביותר את כל ניוד הזכויות, כדי לתמרץ את אותם קבלנים שיזכו בפרויקטים של ההתחדשות העירונית, שידעו שהם הולכים על מניית זהב כנגד הכניסה שלהם לאותם פרויקטים.

<אלי דוקורסקי: הזכירו פה את הנושא של מימון התשתיות של מבני ציבור ושל ניקוז מים, ביוב וכל מה שקשור בזה.

<אלי דוקורסקי: כאן נמצאים ראשי הערים שמקדמים את הדברים.

<אלי דוקורסקי: הם באו לכאן כי הם מקדמים את הדברים.

<אלי דוקורסקי: צריך לסייע לנו בחלוקת הכנסות באזורים כמו רפאל, בתי זיקוק ונמל המפרץ החדש, כדי לתת לנו, לרשויות, את האיתנות הכלכלית.

<אלי דוקורסקי: זו לא חוכמה ללכת ולהקים עוד ועוד מגורים בלי לתת לאותם תושבים את השירותים.

<אלי דוקורסקי: חלק מהגישה הזאת של המדינה לקדם ולדחוף צריכה לתמרץ רשויות כמו קריית ביאליק.

<אלי דוקורסקי: אנחנו אמנם רשות שמתנהלת באיזון, אבל אנחנו עושים את זה בקושי רב.

<אלי דוקורסקי: צריך לסייע לאותן רשויות בנושא של חלוקת הכנסות.

אורלי לוי אבקסיס: זו השדולה שלנו לצדק חלוקתי.

אורלי לוי אבקסיס: יש לנו הצעת חוק בעניין הזה.

אלי כהן: גם לי יש הצעת חוק ספציפית.

אלי כהן: זו בהחלט נקודה חשובה.

דוד ביטן: אני אמנם לא הייתי בתחילת הדיון, אבל צריך להבין שפינוי בינוי צריך להביא אלמנטים חברתיים, כי אחרת נשאלת השאלה - למה אתה נותן לשכונה הזאת ולא לשכונה הזאת.

דוד ביטן: צריך שיהיה איזה שהוא אלמנט נוסף שמאפשר לעיר ללכת על העניין הזה.

דוד ביטן: צריך לשים לב למה שראשי ערים אומרים, כי הם בסופו של דבר עושים את העבודה הזאת.

דוד ביטן: לא יכול להיות חוק מלמעלה, חוק שהממשלה פה תנחית הנחתות.

דוד ביטן: צריך לראות ולקבל הסתייגויות של ראשי ערים, לראות איך אנחנו לומדים מהניסיון שלהם ומפנימים את זה בחוק.

דוד ביטן: על זה נדבר כשנדון על החוק עצמו.

אלי כהן: הספקתי לעשות סיור בגבעת שמואל.

אלי כהן: הופתעתי מההתפתחות של העיר, מהנכסים החדשים, מהשכונות החדשות שנבנות וההיקף.

אלי כהן: בתוך כל העיר היפה הזאת שהתפתחה יש עוד שכונה אחת, שכונת גיורא.

אלי כהן: אני יודע, אדוני ראש העיר, שלקחת על עצמך לבוא ולקדם את הנושא הזה.

אלי כהן: זה לא פשוט.

אלי כהן: יש שם סוגיות משפטיות מורכבות.

אלי כהן: אני מבטיח שאנחנו נעמוד ונפעל לסייע.

<יוסי ברודני: חבר הכנסת אלי כהן, בשם כל ראשי הרשויות אני רוצה להודות לך על ההיענות, על איך שלקחת את התפקיד על עצמך, על איך שאתה מקדם אותו.

<יוסי ברודני: עובדה שגם ביקרת אצלנו.

<יוסי ברודני: לא רק שהיית במשרד, אלא ביקשת לרדת למקום כדי לראות אותו.

<יוסי ברודני: אפילו נפגשת עם האנשים.

<יוסי ברודני: יישר כוח.

<יוסי ברודני: אני לא אתחיל לספר על בעיותיה של גבעת שמואל.

<יוסי ברודני: אנחנו יודעים שכל עיר שונה מעיר אחרת.

<יוסי ברודני: ראיתם שהתחילו פה ויכוחים קטנים.

<יוסי ברודני: גם אתה, אדוני היושב-ראש, ציינת את דב צור מראשון לציון ואת ישראל גל מקריית אונו, שדחפו פרויקטים יחד עם יזמים כדי שיצאו לפועל, אבל לצערי הרב, בכל מקום שיש קרקע של מדינה מתחילות הבעיות.

<יוסי ברודני: כשיש יזם, כשיש רשות וכשיש תושבים, המשולש הזה יודע להסתדר, אבל ברגע שהמדינה נכנסת פנימה מתחילות הבעיות.

<יוסי ברודני: כל מה שאני צריך אצלי בפרויקט זו קרקע להשלמה.

<יוסי ברודני: על הדבר הזה מסתובבים שנה, שנתיים, 3 ו-4.

<יוסי ברודני: למינהל מקרקעי ישראל קשה לתת את הקרקע המשלימה הזאת.

<יוסי ברודני: למה?

<יוסי ברודני: כי הוא מפסיד כסף.

<יוסי ברודני: זאת בדיוק הנקודה שאנחנו נמצאים פה היום.

<יוסי ברודני: היא נוגעת לכל הערים ללא יוצא מן הכלל.

<יוסי ברודני: המדינה צריכה להבין שאם אנחנו רוצים להוריד את מחירי הדיור, אם אנחנו רוצים לעשות פרויקטים של פינוי בינוי או בינוי פינוי, שאז גם העלויות קטנות יותר, והיא לא תכניס את ידה לכיס, היא לא תדע לתת את זה וכל פעם תערים קשיים, אנחנו לא נצליח להתקדם.

<יוסי ברודני: יתירה מכך, המדינה לא פועלת לפינוי פולשים או אנשים כאלה שיושבים על הקרקע הזאת.

<יוסי ברודני: יוצא מצב שרק ברגע שהרשות באה ומפקיעה את זה לטובת כבישים או לטובת פרויקט, היא גם זאת שצריכה לבוא ולהתדיין עם אותם אנשים, להוציא מכספה כסף כדי לפתור את הבעיות האלו.

<יוסי ברודני: מינהל מקרקעי ישראל מתחמק מהאחריות הזאת.

<יוסי ברודני: זה חלק בלתי נפרד מהפרויקט.

<יוסי ברודני: על קרקע פרטית האדם יודע לבוא ולפעול כנגד אותם פולשים, אבל על הקרקע של המדינה, שהמדינה היא זאת שצריכה לעשות את זה, היא לא עושה את זה.

<יוסי ברודני: זו עוד הוצאה כספית שבאה על הרשויות כדי לקדם את הפרויקט.

<יוסי ברודני: אלה שני נושאים של מינהל מקרקעי ישראל.

<יוסי ברודני: אני מאוד מופתע שאין להם פה נציג, כי לפי דעתי יש להם חלק גדול מאוד במשחק.

אלי כהן: אנחנו סגרנו איתם את הנושא של הקרקע המשלימה.

<יוסי ברודני: איפה?

<יוסי ברודני: ספציפית לגבעת שמואל.

אלי כהן: לא ספציפית לגבעת שמואל.

אלי כהן: סגרנו את הנושא של הקרקע המשלימה בכל הערים, עם הקריטריונים החדשים שיקבלו בפברואר את אישור פורום המליאה.

אלי כהן: מתוכננת פגישה שלך ושלי עם אביגדור ועדיאל לפתרון הבעיה המשפטית הספציפית שנמצאת בגבעת שמואל.

<יוסי ברודני: אתה יודע שאת הדבר הזה קידמנו ולקחנו, אבל אני עדיין לא יכול היום להביא בשורה לאותם תושבים בשכונה, כי אין לי את התשובה הסופית לגבי המגרש.

<יוסי ברודני: דבר אחרון שהוא בינינו ובין הרשויות וצריך לקחת אותו בחשבון.

<יוסי ברודני: אני רשות שגובלת עם מספר רשויות.

<יוסי ברודני: חלק מהפרויקטים שלי תלויים בתשתיות, בעיקר ביוב וניקוז, שעוברות ברשויות אחרות.

<יוסי ברודני: כשאני מוכן לצאת עם פרויקט לפועל אבל לרשות שגובלת איתי, שדרכה אמורים לעבור התשתיות, אין כסף לעשות את התשתיות האלו, היא תוקעת גם את הפרויקט בעיר שלי.

<יוסי ברודני: כשאותה רשות צריכה למשוך את השמיכה ימינה ושמאלה, קדימה ואחורה - גם אני, שאני מוכן לשלם את החלק שיש לי, את מה שאני אמור להשתתף באותם ביובים וניקוזים - באה ואומרת: אין לי, אני כתוצאה מזה צריך לחכות שהעיר הגובלת תיכנס לפרויקטים האלה.

<יוסי ברודני: גם פה צריך להקים איזה שהוא מנגנון כשעולה כזאת בעיה, כדי שבסופו של דבר יוכלו מלמעלה לבוא ולהגיד לאותה רשות: אתם לא יכולים לעכב לרשות אחרת יחידות דיור במרכז הארץ.

<יוסי ברודני: ב-1996 גבעת שמואל מנתה 7000 תושבים.

<יוסי ברודני: אנחנו היום 30 אלף תושבים.

<יוסי ברודני: אנחנו עתידים להגיע לסביבות ה-60 אלף תושבים.

<יוסי ברודני: אם תסתכלו על 20 השנה שחלפו אתם תראו שזאת אחת הערים שגדלה, שמאוד התפתחה.

<יוסי ברודני: לא יכול להיות שרשויות אחרות מסביבנו יעכבו את התב"עות אצלנו בגלל שלהן אין כסף או הן אינן רואות חשיבות בלבוא ולעשות את התשתיות האלו.

אלי כהן: אני לא הייתי ער לנקודה של היחסים בין הרשויות המקומיות.

אלי כהן: אנחנו רשמנו את זה לפנינו, אנחנו נבחן את זה.

<טל אל על: העיר באר שבע היא עיר מטרופולין, עיר מחוז.

<טל אל על: היא מונה 210 אלף תושבים, והיא משרתת בפועל אוכלוסייה של כ-700 אלף סביבה.

<טל אל על: לאחרונה חתמנו עם ממשלת ישראל על הסכמי גג של 20 אלף יחידות דיור.

<טל אל על: זאת עיר בתנופה שגם הממשלה הנוכחית וגם הממשלה הקודמת ראתה ורואה בה הזדמנות לאומית, פרויקט לאומי חשוב מהמעלה הראשונה.

<טל אל על: אני רוצה לציין מספר נקודות מאוד קריטיות ברמה הכללית, אבל ספציפית גם לערים שנמצאות מחוץ לגוש דן.

<טל אל על: אני חושש שאם לא תינתן חשיבות יתירה ולא תהיה התייחסות ספציפית לאזורי הצפון והדרום, אז כל הרפורמה הזאת וכל הבשורה הזאת תעבור מעל ראשנו.

<טל אל על: חשוב מאוד לתת את הדעת איך מגשרים על הפערים הכלכליים, תשומות הקרקע, ערכי הקרקע, על מנת שגם תושבי צפון הארץ כמו דרום הארץ יוכלו ליהנות ולעלות על הקטר הזה של ההתחדשות העירונית.

<טל אל על: צריך להבין שעיר בסדר גודל של באר שבע, שהיא לא עיר קטנה, היחס הוא 1 ל-8 כשאנחנו מדברים על התחדשות עירונית, כשאנחנו מדברים על פינוי בינוי.

<טל אל על: התוצאה שאנחנו נקבל ומקבלים בפינוי של 1 ל-8 זה מפלצות בטון בצפיפות נוראית.

אלי כהן: לכם יש לא מעט קרקעות מינהל.

אלי כהן: חתמתם על הסכם גג.

אלי כהן: את הנושא של קרקע משלימה אנחנו אישרנו.

אלי כהן: בבת ים יש בעיה כי אין קרקע מינהל.

אלי כהן: שם יש מקומות שבגלל הצפיפות יש בעיה.

<טל אל על: בבאר שבע לא חסר קרקע, בטח לא קרקע של המינהל.

אלי כהן: כאן תקבלו קרקע משלימה של לפחות 2000 יחידות דיור מתוך 20 אלף.

אלי כהן: אם צריך יותר, אנחנו נדבר.

<טל אל על: ברור לי לחלוטין.

<טל אל על: גם פורום ה-15 שם דגש על זה, גם אחרים שדיברו פה לפניי.

<טל אל על: אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת, כדי שתבינו את הפרופורציות של הדבר הזה.

<טל אל על: אנחנו מעכבים היום יזמים שרוצים לעשות פינוי בינוי בבאר שבע, כי בהדמיה שאנחנו מקבלים זה בלתי סביר.

<טל אל על: אנחנו מעדיפים את המצב הקיים על המצב החדש של צפיפות.

אלי כהן: עד סוף ינואר תיפגש עם המינהל, תסגור על לפחות 2000 יחידות דיור.

אלי כהן: אל תעכב היתרי בנייה.

אלי כהן: אם יתקע, תגיד לי.

<טל אל על: התחדשות עירונית היא לא תוספת דיור.

<טל אל על: זו לא התחדשות עירונית.

<טל אל על: התחדשות עירונית מבחינת האזרח זה בעצם להביא לשכונות דם חדש, אוכלוסייה חדשה, זוגות צעירים.

<טל אל על: למה שזוג צעיר יבוא לגור בשכונה כזאת או אחרת?

<טל אל על: הוא יבוא לגור לא רק בגלל שהמחיר הוא נמוך או לא נמוך, אלא בגלל טיב הדיור שהוא מקבל, בגלל טיב החינוך שהוא מקבל, הפיתוח הסביבתי שהוא מקבל, התחבורה הציבורית שהוא מקבל, מוסדות העוגן התרבותיים, מתקני ספורט וכדומה.

<טל אל על: צריך להבין שאם אנחנו נפוצץ את השכונות האלו בדיור, לאו דווקא תבוא האוכלוסייה שאנחנו רוצים שהיא זו שתעשה את ההחייאה העירונית.

<טל אל על: החייאה העירונית לא נעשית על ידי חוק, החייאה עירונית נעשית על ידי אנשים, על ידי זוגות צעירים שמזרימים ילדים חדשים למוסדות הציבור שאנחנו נאלצים בשכונות האלו לסגור מעת לעת בגלל מחסור באוכלוסייה, בגלל עניין דמוגרפי של גילאים, ועוד כהנה וכהנה בעיות ששכונות ותיקות סובלות מהן.

<טל אל על: זה לא רק בחזות.

<טל אל על: זה לא שיקום שכונות.

<טל אל על: זה לא רק ליפות את הבניין מבחוץ.

<טל אל על: זה לא יעזור.

<טל אל על: גם אם נבנה בניין יפהפה בלב שכונה ולא ניתן את כל המתקנים מסביב, הפרויקט יהיה מוצלח נדל"נית, אבל הוא יהיה להשקעה.

<טל אל על: מי שיגור שם יהיו סטודנטים, אולי אוכלוסיות כאלו ואחרות, אבל לא אוכלוסייה שמחיה את השכונה, תרתי משמע.

<טל אל על: אני לא ראיתי התייחסות בחוק למטריה הזאת.

<טל אל על: אני חושש שזה יישאר קצת לא רלוונטי.

<טל אל על: הנושא של מעמד ועדת התכנון והבנייה המקומית.

<טל אל על: הכנסת הקודמת עשתה את רפורמה 101.

<טל אל על: הכנסת הזאת צריכה להמשיך את המגמה של חיזוק המעמד של הוועדות המקומיות.

<טל אל על: יש ברפורמה 101 מעמדות של ועדות שהוכיחו את עצמן ומסוגלות לבצע פרויקטים לאומיים.

<טל אל על: לא ייתכן שתבוא הממשלה או רשות שעומדת לקום ותכריז באופן חד צדדי על מתחם של פינוי בינוי בלי אישור של ועדה מקומית, בלי התייעצות עם ראש העיר, בלי איזה שהוא מהלך עירוני.

<טל אל על: גם בחוק פה לא ראיתי שום התייחסות ספציפית או משהו שמחייב את הרשות.

<טל אל על: נקודה אחרונה שהיא רלוונטית לכל הארץ אבל ספציפית כואבת יותר ככל שמתרחקים מגוש דן, היא הנושא של העמדת כוח אדם מקצועי ואיכותי.

<טל אל על: יש פה בעיה שאני מעלה בכל פורום אפשרי.

<טל אל על: כמחזיק תיק הנדסה בעיריית באר שבע יש לי בתקציב 2016 סדר גודל של 15 תקנים שמתוקצבים, שמתוקננים לי.

<טל אל על: אני לא יכול לגייס את כוח האדם הזה.

<טל אל על: אני לא יכול לגייס את כוח האדם הזה לא בגלל שהוא לא מצוי בעיר באר שבע.

<טל אל על: אני לא מסוגל כרשות לשלם את השכר שמשולם בשוק החופשי.

<טל אל על: עם הסכמי הגג ועם ההתחדשות העירונית ההנדסאים, המהנדסים והאדריכלים ייחטפו.

<טל אל על: הם כבר נחטפים עכשיו.

<טל אל על: היום יש לנו מגבלות וכבלים קשים על הידיים בשכר .

<טל אל על: מי יעשה את העבודה הזאת של בדיקת תכניות?

<טל אל על: מי אמור לעשות את כל העבודה הזאת?

<טל אל על: תראו באיזה חסך כוח אדם אנחנו נמצאים.

<טל אל על: לא בגלל שהוא לא קיים.

<טל אל על: אנחנו לא מסוגלים להתחרות מבחינת שכר לעובדים.

<טל אל על: אם אני אגיד לכם את השכר של מנהל מחלקה או של בודקת, מדובר באלפי שקלים בודדים.

<טל אל על: אני מתבייש אפילו לומר זאת.

<טל אל על: מי יבוא לעבוד בשביל 7000 שקל?

אלי כהן: טל, הנקודה נמצאת היום בהתדיינות בין השלטון המקומי לממונה על השכר.

אלי כהן: אני אשמח אם תוכל גם אתה לשלוח מכתב בנושא הזה.

אלי כהן: תשלח גם עותק לממונה על השכר.

אלי כהן: אני אבדוק את זה.

אלי כהן: הבעיה שאתה מעלה כאן היא בעיה שחוזרת על עצמה לא רק עבור באר שבע, עבור ערים נוספים.

אלי כהן: בהחלט בעוכרנו המחסור בכוח אדם שקיים.

אלי כהן: אנחנו נעבור לאביבית מאור נמרודי, סגנית ראש העיר רמת גן.

אלי כהן: אביבית, אנחנו ערים לכל הסדר הרב שנכנס לרמת גן מאז שהתמנית לתפקיד של יושב ראש הוועדה המקומית.

אלי כהן: את גם מקדמת הצעה לתמרוץ רשויות מקומיות שיקדמו.

<אביבית מאור נמרודי: קודם כל, אלי, עדיין לא היית בסיור ברמת גן.

<אביבית מאור נמרודי: אני לא איעלב, אבל אנחנו ניזום איזה שהוא סיור כדי לראות מה התוצאה של ההתחדשות העירונית, בעיקר במסגרת תמ"א 38, לראות את הדברים החיובים בתמ"א 38 ואת הקשיים.

<אביבית מאור נמרודי: רמת גן בשנת 2015 נתנה היתרים ל-1250 יחידות דיור חדשות בהיתר.

<אביבית מאור נמרודי: אני לא מדברת על מה שעבר ועדת בניין עיר.

<אביבית מאור נמרודי: זו קפיצה מ-2014, שבה אישרנו 950, ומ-2013, שבה אישרנו 500 יחידות דיור.

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו רואים בכך חשיבות מאוד גדולה.

<אביבית מאור נמרודי: רמת גן יכולה לעמוד בזה מבחינת ערכי קרקע שהם קצת יותר גבוהים מהערים מסביב לה, הצפיפות והאיזון הכלכלי.

<אביבית מאור נמרודי: בשנים 2016 ו-2017 אנחנו הולכים להוציא משהו כמו 80 מיליון שקל רק על הוספת גני ילדים, תוספות לבתי ספר ובתי ספר נוספים.

<אביבית מאור נמרודי: זה לא כולל גינות ציבוריות וכל מיני תשתיות ושירותים שהתושבים הקיימים והתושבים החדשים נזקקים להם.

<אביבית מאור נמרודי: זה הקצב שלנו.

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו לא יכולים להגביר את הקצב.

<אביבית מאור נמרודי: זה בהחלט קצב מכובד.

<אביבית מאור נמרודי: אין עיר שמקדמת אלף היתרים בשנה.

<אביבית מאור נמרודי: אולי במסגרת של כמה שנים אתם עושים הסכמי גג של 5000 יחידות דיור, אבל ה-5000 האלה, בסופו של דבר, לא יהיו לפני 7 ו-8 שנים, מקווה שפחות.

<אביבית מאור נמרודי: אין לנו קרקעות ברמת גן, יש לנו רק את התחום של מזרח רמת גן ששם אנחנו מקדמים ותמ"ל.

<אביבית מאור נמרודי: חשוב לנו לקדם הסכם גג - אתם מדברים על רשויות שמקדמות - רק לנושא התחדשות עירונית.

<אביבית מאור נמרודי: עזבו את הותמ"ל.

<אביבית מאור נמרודי: לגבי הותמ"ל נשבור את הראש אחר כך.

<אביבית מאור נמרודי: גם עיר שמקדמת פחות יחידות דיור בהתחדשות עירונית צריכה מענה כדי להתמודד עם זה.

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו עיר שהיא מאוזנת.

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו.

<אביבית מאור נמרודי: במסגרת הותמ"ל אנחנו דואגים למקורות הכנסה נוספים, אנחנו דואגים לעוד אזורי תעסוקה ומסחר.

<אביבית מאור נמרודי: גם עשינו פרוגרמה כדי לראות שאנחנו עומדים מבחינת מבני ציבור ומיקום.

<אביבית מאור נמרודי: בכספים אנחנו זקוקים לעזרה של המדינה, כדי שלא עוד כמה שנים נמצא את עצמנו במשרד האוצר ולא נהיה עיר איתנה.

<אביבית מאור נמרודי: חשוב לנו לדעת איך אפשר לקדם את זה מולכם כמה שיותר מהר.

אלי כהן: את יכולה להרחיב על ההצעה שאת שוקלת?

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו מבינים שקיימת בעיה לייצר קרן ספציפית - ודיברנו גם עם עינת גנון - להתחדשות עירונית, כי מן הסתם את הקרן הזאת צריך למלא.

<אביבית מאור נמרודי: המדינה אולי מתקשה, אולי יש עדיפויות אחרות.

<אביבית מאור נמרודי: מה שהצעתי גם לאלי, שיקדם את זה כחבר כנסת, זה לקחת את הקרן של השטחים הפתוחים.

<אביבית מאור נמרודי: הייתה לי כאן התייעצות עם אמיר הלר ועם עינת לקחת את הקרן לשטחים פתוחים.

<אביבית מאור נמרודי: היא הרי מעודדת את כל הנושא של שטחים פתוחים.

<אביבית מאור נמרודי: תמ"א 38 היא תכנית ירוקה.

<אביבית מאור נמרודי: היא אומרת: בואו תבנו על הקיים, תשמרו על השטחים הפתוחים.

<אביבית מאור נמרודי: אם כולם יבנו על הקיים ויוסיפו יחידות דיור, נוכל לשמור על השטחים הפתוחים.

<אביבית מאור נמרודי: אם יבואו וימלאו את האחוז שניתן לשטחים פתוחים כתוצאה מבנייה על שטחי מינהל - אפשר להעלות את זה לאחוז וחצי, זאת כבר החלטה של המדינה - - אפשר לקחת מהכספים האלה של הקרן ולתמרץ עיריות שמעודדות התחדשות עירונית דרך הקרן הזאת.

<אביבית מאור נמרודי: עיר שעושה הסכמי גג מקבלת משהו כמו 100,200,300 אלף דונם על כל יחידת דיור נוספת בעיר שלה.

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו הוספנו 1200 יחידות דיור.

<אביבית מאור נמרודי: אני לא רוצה להגיד לכם כמה קיבלנו, כי זו בדיחה.

<אביבית מאור נמרודי: עיר שמקדמת על בנייה קיימת לא צריכה את הסכומים האלה, כי יש תשתיות.

<אביבית מאור נמרודי: פשוט רק צריך לשדרג אותן, להגדיל אותן ולמצות את הקיים.

<אביבית מאור נמרודי: אלי ואני נפגש עם השר לאיכות הסביבה.

<אביבית מאור נמרודי: אנחנו מאוד מקווים שהוא יעזור לנו לקדם את החוק הזה, כדי להגדיל את הקרן ולהשתמש בה לטובת התחדשות עירונית.

אלי כהן: אנחנו נראה, בכל מיני הסכמים להתחדשות עירונית, את הפיילוט שעושים בבת ים.

אלי כהן: ממנו אנחנו נלמד.

אלי כהן: ממש בימים אלה יושבים על זה.

אלי כהן: לפרויקטים ספציפיים של התחדשות עירונית נבחן תקצוב ספציפי בלי הסכמים.

אלי כהן: מה שטוב בעליית המחירים בקרית גת זה שההתחדשות העירונית יוצאת מגבולות המרכז.

אלי כהן: יש פרויקטים שמקודמים יפה בקרית גת.

<שולמית סהלו: קריית גת היא העיר הראשונה שחתמה על הסכם גג ב-2013.

<שולמית סהלו: בהסכם הגג שבחלק הצפוני של קריית גג הולכים להיות מוקמים עוד 8000 יחידות דיור.

<שולמית סהלו: 10% מהן כבר קיבלו היתרים.

<שולמית סהלו: לכל הסכם גג ראשוני יש יתרונות ויש חסרונות.

<שולמית סהלו: אחד החסרונות שלנו היה שלא הצלחנו להשכיל למצוא פתרונות לנושא של קרקע משלימה.

<שולמית סהלו: כשהבנו את זה בתוך המרקם הישן, במינהל לא היו מוכנים לשמוע את זה.

<שולמית סהלו: זאת תובנה אחת.

<שולמית סהלו: מזה אנחנו למדים שעדיף שההסכם הבא שלנו יהיה עם משרד השיכון.

<שולמית סהלו: זה מה שאנחנו מקדמים.

<שולמית סהלו: שר השיכון גלנט היה בשבוע שעבר בקריית גת.

<שולמית סהלו: בותמ"ל האחרונה בקריית גת אושרה להפקדה תכנית ל-10 אלפים יחידות דיור לכיוון מערב.

<שולמית סהלו: מדובר בבנייה חדשה במסגרת הרחבת גבולות.

<שולמית סהלו: קריית גת הופכת להיות מ-60 אלף ל-150 אלף.

<שולמית סהלו: זה חידוש וקידום משמעותי מאוד.

<שולמית סהלו: התובנה שלנו מהסכם הגג, כמו שאמרתי, זה אחד, משרד השיכון, ושניים, לקחת את כל הנושא של התחדשות עירונית.

<שולמית סהלו: יש לנו בקריית גת כ-3000 יחידות דיור.

<שולמית סהלו: 50% מהן בשלב היתרים אחרי הפקדה במחוזית, השאר נמצאים בהתדיינות בוועדה המחוזית.

<שולמית סהלו: אני חושבת שהרעיון להקים מסגרת מקבילה במחוזית לנושא של התחדשות עירונית היא חשובה, היא קריטית, מכיוון שאין שם חשיבה או הבנה למה צריך באמצע שכונה של 3,4 קומות מגדל של 15.

<שולמית סהלו: צריך לעבוד קשה מאוד לשכנע אותם, אין שם פתיחות.

<שולמית סהלו: כל הנושא של התחדשות עירונית, ועדות מחוזיות הוא קריטי.

<שולמית סהלו: בוועדה המקומית בבאר שבע יש יושב ראש חדש.

<שולמית סהלו: מתחילה להיות שם הבנה.

<שולמית סהלו: לא אצלה נמצאים כל הקלפים.

<טל אל על: נושא השכר נמצא גם במחוזי, לא רק בוועדות המקומיות.

<שולמית סהלו: המפתח נמצא אצל בודקי התכניות.

<שולמית סהלו: שם אין הבנה.

<שולמית סהלו: העיר קריית גת לוקחת את כל 6000 יחידות הדיור שנמצאות בתוך ההתחדשות, בתוך המרקם של העיר הוותיקה, והיא מכניסה אותן להסכם גג אחד יחד עם 10 אלפים יחידות הדיור בשכונה המערבית.

<שולמית סהלו: כך אנחנו מנטרלים את כל היוזמות המקומיות של היזמים שהן לא תמיד עין בעין עם האינטרס העירוני או האינטרס של התושבים.

<שולמית סהלו: פה אנחנו צריכים את הבדיקה שלך, אדוני היושב-ראש, ושל משרד השיכון.

<שולמית סהלו: השר אמר שהוא יבחן את זה.

<שולמית סהלו: זה יפתור כמעט את כל החוליים הרעים שדב צור, ראש העיר ראשון לציון, ציין.

<שולמית סהלו: קריית גת היא עיר שקולטת עלייה לא רק מאתיופיה, גם קהילות אחרות נמצאות בשכונות מוחלשות.

<שולמית סהלו: את כל זה יצרה המדינה.

<שולמית סהלו: אם המדינה תדע לקדם את זה בהסכמי הגג שלנו, היא בעצם תמצא פתרון לצאת מהבעיה שהיא יצרה.

אלי כהן: במסגרת הסכמי הגג זה ייכלל.

<סקה מייק: אנחנו רצינו להראות לכם דברים יפים, איך אפשר להקים ממלט התחדשות עירונית.

<סקה מייק: בפברואר 2014 ראש העיר החליט שצריכה להיות התחדשות עירונית בעיר.

<סקה מייק: מאותו רגע שהוא החליט שצריכה להיות התחדשות עירונית בעיר, הקמנו מחלקה להתחדשות עירונית.

<סקה מייק: כמה חודשים לאחר מכן, באוגוסט 2014 המחלקה הזאת התחילה לעבוד, עם מטרות מסוימות, עם מטלות מאוד מוגדרות.

<סקה מייק: הנושא של התחדשות עירונית הוא התחדשות חברתית.

<סקה מייק: היא לוקחת בחשבון את סל הפתרונות שקיים, שזה פינוי בינוי, עיבוי בינוי, תמ"א 38 על כל גווניה, מתחמים עירוניים, מרחב הציבורי.

<סקה מייק: מה שעשינו זה פרסמנו מכרזים, קלטנו.

<סקה מייק: נמצאת איתי מנהלת המחלקה להתחדשות עירונית, האדריכלית תמר פוריה, שהיא המנוע המחולל.

<סקה מייק: על מנת לתת פתרון לסוגיה שנקראת התחדשות חברתית, תיקננו 10 תקנים.

<סקה מייק: אתם יודעים כמה עולה כל תקן לרשות המקומית.

<סקה מייק: יש לנו 2 מתכננים קהילתיים, ועוד אדריכלים אחרים.

<סקה מייק: קלטנו את כל הסל של התחדשות עירונית על בסיס קהילה.

<סקה מייק: הלכנו לשכונות הכי הכי חלשות שיש בהרצליה.

<סקה מייק: אנשים מסתכלים על הרצליה ורואים את אזור התעשייה המפואר, רואים את הרצליה פיתוח, אבל בהרצליה יש שכונות מאוד חלשות, עם אלפי יחידות דיור.

<סקה מייק: העובדים הקהילתיים, שהם אדריכלים, לוקחים את הפרויקטים האלה.

<סקה מייק: ברגע שהחלטנו שאנחנו הולכים להתחדשות עירונית, הכרזנו על מתחמים של פינוי בינוי טרם קבלת הסמכה כוועדה מוסמכת מיוחדת.

<סקה מייק: הנה הפלא, כמה חודשים לאחר מכן הוכחנו את עצמנו, קיבלנו ועדה מיוחדת מוסמכת שיכולה ורשאית לאשר תכניות של פינוי בינוי.

<סקה מייק: זה היה במרץ 2015.

<סקה מייק: כבר הכנסנו לוועדה לדיון 7 מתחמים ענקיים שכל אחד מהם זה תוספת של עשרות אלפי יחידות דיור לעיר.

<סקה מייק: כשאנחנו התחלנו לקדם את התכניות האלו, פתאום קיבלנו אור אדום, כרטיס אדום לוועדות המחוזיות.

<סקה מייק: כשבאות הוועדות המחוזיות ומתערבות בצורה כל כך גסה בתהליך כל כך מבורך, זה אומר לעכב אותנו בחודשים רבים.

<סקה מייק: הם רוצים לבדוק האם הסמכות שניתנה לנו כמה חודשים קודם על ידי שר הפנים היא סמכות השר.

<סקה מייק: במשך חודשים מתעללים בנו על כל תכנית כזאת.

<סקה מייק: אנחנו יכולים להוסיף אלפי יחידות דיור.

<סקה מייק: אני לא בא להתבכיין על מחיר הקרקע.

<סקה מייק: אני יודע שבין כל עיר ועיר יש שוני מהותי.

<סקה מייק: יש שוני בין כפר וישוב קטן לעיר במרכז.

<סקה מייק: לכל אחד צריך לתת את הפתרון.

<סקה מייק: אנחנו נמנעים מלקדם אלפי יחידות דיור בגלל הגולם הזה שנקרא ועדות מחוזיות.

<סקה מייק: הגופים האלה פג תוקפם.

<סקה מייק: בכל פעם שהם מתערבים בתכנית הם בעצם פוגעים.

<סקה מייק: לפני כמה שבועות יצאנו נגד כל המוסכמות.

<סקה מייק: יש לנו שכונה של 1500 יחידות דיור במצב רעוע, במצב לא טוב, במצב סוציו אקונומי של בין 2 ל-3.

<סקה מייק: אנחנו יצאנו בקול קורא לפני כשבועיים לתכנון וביצוע של מתחמים של פינוי בינוי.

<סקה מייק: הכרזנו על תחרות.

<סקה מייק: הגישו מועמדות מעל 12 יזמים ואדריכלים.

<סקה מייק: אני מקבל טלפון מהוועדה המחוזית ששואלת אותי באיזה סמכות עשיתי את זה.

<סקה מייק: יש לנו בעיה מאוד קשה במדינה.

<סקה מייק: עד שלא יבטלו את הגופים האלה, יחזירו אותם לסמכות המקורית שלהם, יגדירו להם תפקידים שלא להפריע לשלטון המקומי או יגידו להם שהם רק יתעסקו בתכניות מתאר מחוזיות, כל מה שאנחנו רוצים לעשות תמיד ייתקע באיזה שהוא חסם.

<סקה מייק: במסגרת מדיניות של מרכז העיר אימצנו בוועדה המקומית תכנית שנקראת תכנית אסטרטגית להתחדשות עירונית.

<סקה מייק: את התכנית הזאת אישרנו לפני כחצי שנה בוועדה המקומית.

<סקה מייק: היא מאפשרת לנו להוסיף עוד עשרת אלפים יחידות דיור במרכז העיר בלבד.

<סקה מייק: התכנית הזאת נתקלה בקשיים איומים.

<סקה מייק: במשך חודשים הוועדה המחוזית לא רצתה לתת לנו לדון בתכנית הזאת, אבל עשינו את זה.

<סקה מייק: היום אישרנו אותה.

<סקה מייק: לפני שבוע קיבלנו החלטה בוועדה המחוזית להפקיד את תכנית המתאר של הרצליה.

<סקה מייק: זה אחרי 4 שנים שהיא הייתה קבורה במדפים של הוועדה המחוזית.

<סקה מייק: אנחנו מימנו את התכנית.

<סקה מייק: לא ביקשנו כסף מהמדינה.

<סקה מייק: 4 שנים קיבלנו עונש מהוועדה המחוזית.

<סקה מייק: עכשיו אני הולך למרכיב הכי חשוב.

<סקה מייק: מיקדנו את הנושא של התחדשות עירונית כהתחדשות חברתית.

<סקה מייק: קודם נאמר כאן מה יהיה גורלם של אותם דיירים שהיום גרים בבית צמוד קרקע רעוע ומחר הולכים לקומה 8 וצריכים לשלם דמי בית.

<סקה מייק: אנחנו מצאנו פתרון.

<סקה מייק: מהיום הראשון שאנחנו מכריזים על מתחם, אנחנו מכנסים את כל הדיירים באולם סגור במשך כמה סדנאות, שואלים אותם מה הם רוצים, איפה הם רוצים לגור.

<סקה מייק: זה לא טרנספר.

<סקה מייק: אם תושב היה רגיל לגור בקרקע, אנחנו מאלצים את היזמים במסגרת התכנית של הבינוי פינוי לתת לו מקום במקום המקורי שלו.

<סקה מייק: מה שאנחנו עושים באמצעות שיתוף הציבור הזה על כל פרויקט זה לבקש סבסוד - אולי זה המסר הגדול שאני בא לבקש כאן - של דמי בית לאותם דיירם שייכנסו לבתים היקרים האלה.

אלי כהן: איפה אתה מציע שיהיה הסבסוד?

<סקה מייק: אחד, בהקמת אותה קרן.

<סקה מייק: הרשות, המדינה והיזם ישימו כסף על כל יחידת דיור שמתווספת בהתחדשות עירונית.

<סקה מייק: אני חושב שזה הדבר ההוגן ביותר.

<סקה מייק: הדבר השני הוא באמצעות סבסוד ישיר של המדינה.

<סקה מייק: העירייה לא תתנגד לבוא ולתת את השליש שלה.

<סקה מייק: זה דבר מאוד חשוב שיפתור את הבעיה.

<סקה מייק: אנחנו יכולים להוסיף את עשרת אלפים היחידות האלו בהתחדשות עירונית, אבל אנחנו מבקשים להקצות באמצעות כוח אדם או באמצעות מימון לכוח אדם עובדים נוספים לרשויות העירוניות.

<סקה מייק: אם אתם תתנו לעיר כמו הרצליה, עם ה-10 תקנים שלה, 2 עובדים נוספים שיהיו ייעודיים למטרה של התחדשות עירונית קהילתית, אנחנו נעשה את כל העבודה.

<סקה מייק: אנחנו צריכים שתעזרו לנו בכסף על-מנת לממן את השכר שלהם, או שתקצו הקצאה ישירה של אותו עובד.

<סקה מייק: תנסו לראות את הדרך לביטול מוחלט של הוועדות המחוזיות.

<סקה מייק: אני כמהנדס עיר ותיק עברתי את העיר עכו, עברתי את העיר יוקנעם, עכשיו אני בהרצליה, אלוהים יודע עוד כמה מקומות.

<סקה מייק: תמיד נתקלתי באותה בעיה.

<סקה מייק: כל יוזמה עירונית לתכנון נחסמת ונקברת בוועדות המחוזיות ללא שום סיבה.

<סקה מייק: אותן תכניות שכולנו מגישים לוועדות המחוזיות נקברות לשנים ויוצאות כמה שנים לאחר מכן ללא שינויים.

<סקה מייק: השינויים הם מינוריים.

<סקה מייק: בכל יוזמה ברוכה שתעשו עם הרשות צריך לדאוג שהוועדה המחוזית לא תפריע או לא תתערב.

אלי כהן: אנחנו נפעל שההליך של הוועדות המחוזיות יהיה הליך פשוט יותר.

אלי כהן: בתכניות שייתקעו אתה מוזמן לבוא ולהעיר.

אלי כהן: אני בהחלט מברך על הפעילות, על בניית תכנית האב.

אלי כהן: אני חושב שבסופו של דבר זה ייתן את הפירות שלו.

אלי כהן: כפי שאמרתי, בכל עיר ועיר קיימת את אותה פריפריה חברתית.

אלי כהן: אני יודע גם את הפעולות שנעשות, לכן אם דברים ייתקעו אנחנו נטפל.

אלי כהן: אנחנו נפעל כדי לתקצב ולהשתתף עם העיריות בהקמת המינהלת לרשויות המקומיות.

<עינת גנון: הנושא של הסכמים עם הרשויות המקומיות לצורך עידוד ותימרוץ פעולות של התחדשות עירונית הוא הנושא הראשון שכלול אצלנו בתכנית העבודה של האגף.

<עינת גנון: הוא מקבל את מלוא תשומת הלב של הנהלת המשרד.

<עינת גנון: אנחנו יושבים ממש בימים אלה עם כמעט כל הרשויות שנכחו פה בחדר, ועם רשויות נוספות, כדי לאמוד את הצרכים שלהן, כדי לראות איזה היקפים מקודמים באותן רשויות מקומיות.

<עינת גנון: אני חייבת לומר שאנחנו מדברים על כללי משחק שונים.

<עינת גנון: ברור לנו שהסכמי הגג שהיום מקודמים לבנייה חדשה הם לא אותם ההסכמים שמתאימים לפעילות של התחדשות עירונית, לכן זאת תהיה מסגרת אחרת שתותאם לפעילות מהסוג הזה.

<עינת גנון: המספרים שנקבו פה חלק מראשי הערים, של 5000 יחידות דיור להסכם, הם לא המספרים שאנחנו כרגע מדברים עליהם.

<עינת גנון: ברור לנו שהוצאת היתרים לכל כך הרבה יחידות דיור בתחום ההתחדשות העירונית היא משימה הרבה יותר מורכבת שתלויה לא רק בפעילות של הרשות המקומית ושל המדינה, אלא בראש וראשונה של בעלי הדירות שהם בעל העניין הראשון שצריך לשאול אותו, הוא זה שיחליט אם תקודם עסקת פינו בינוי או תמ"א 38.

<עינת גנון: יש לנו 3 מרכיבים מרכזיים שאנחנו מדברים עליהם בבדיקה שאנחנו כרגע מקדמים.

<עינת גנון: אחד, הנושא של קרקע משלימה במקומות שיש.

אלי כהן: על זה דיברנו.

אלי כהן: עינת, מה ההתייחסות של משרד הבינוי והשיכון?

אלי כהן: מתי תפיצו את המסמך לכולם בעניין מימון המינהלות ברשויות המקומיות?

אלי כהן: את זה אנחנו מבקשים עד סוף ינואר.

<עינת גנון: ההסכמים האלה יקודמו גם ברשויות שאין בהן קרקע משלימה.

<עינת גנון: זה מה שחשוב לי להדגיש.

<עינת גנון: ברשויות האלו אנחנו רוצים לסייע בשני מרכיבים.

<עינת גנון: אחד, בכל הקשור להשלמות שיכולות לסייע לקידום המרחב הציבורי והן פועל יוצא של תוספת האוכלוסייה, אם זה במוסדות ציבור ואם בתשתיות, וכל מה שקשור לפיתוח המרחב הציבורי.

<עינת גנון: ההיבט השני הוא אותן המינהלות.

<עינת גנון: ברור לנו שהמינהלות הן כלי בידי הרשות המקומית שיש בו כדי לקדם בצורה משמעותית את תהליכי ההתחדשות העירונית.

<עינת גנון: אנחנו סבורים שחייב להיות בכל אחת מהמינהלות האלו גורם תכנוני, גורם חברתי.

<עינת גנון: כמובן שיכולים להיות גורמים נוספים.

<עינת גנון: אנחנו רואים בהם כוח עזר לרשויות המקומיות.

<עינת גנון: אנחנו רואים את זה כמכלול.

<עינת גנון: יכול להיות שיהיה סיוע במינהלות לרשויות שעדיין אין בהן היום פעילות נרחבת ואנחנו רוצים ליצור בהן את התשתית המתאימה כדי לקדם את התהליכים האלה.

<עינת גנון: יכול להיות שיהיו שני מסלולים להסכמים, כאשר מסלול אחד יהיה הקמת המינהלות בשלב הראשון.

<עינת גנון: לגבי העניין התקציבי שדובר על הקרן להתחדשות עירונית, אנחנו סבורים שצריך להקים קרן שיהיו בה הכנסות.

אלי כהן: אנחנו מבקשים עד סוף ינואר שיצא מסמך שנותן לרשויות המקומיות תקצוב ותמרוץ מהמדינה להקמת מינהלות, לרבות מימון כוח אדם.

<עינת גנון: עד סוף ינואר לא יצא.

אלי כהן: זאת התחייבות של השר גלנט.

אלי כהן: אם את לא יכולה לעמוד בזה, תגידי לו את זה.

אלי כהן: תעמדו בתאריך.

<דני גיגי: אחד הדברים שהיו חסרים לי שלא נאמרו פה מהרשויות זה מה קורה עם הדיירים המוחלשים.

<דני גיגי: ממה שאנחנו שומעים, הדיירים המוחלשים כרגע מוצאים מהבתים שלהם.

<דני גיגי: אני בקשר עם מחלקות הרווחה בעיריות.

<דני גיגי: אני יודע שכרגע יש מצב של מצוקה בתכניות פינוי בינוי, אנשים מוצאים מבתיהם עם הבטחות גדולות.

<דני גיגי: כשהם רוצים לחזור לבתיהם, זה לא קורה.

<דני גיגי: מה לא קורה?

<דני גיגי: מבקשים מהם לשלם עלויות נוספות על מעלית.

<דני גיגי: בונים מגדלי יוקרה, אחרי זה מבקשים מהדיירים שאין להם כסף לשלם על זה.

<דני גיגי: אני קורא פה לוועדה לפעול לגבי הדיירים האלה שכרגע לא יכולים לחזור לבתים שלהם.

<דני גיגי: דוגמה אחת היא נווה שרת.

<דני גיגי: בתל-אביב יש עוד הרבה מאוד דוגמאות כאלו.

<דני גיגי: בירושלים זה קורה.

<דני גיגי: זה מתרחש כרגע.

<דני גיגי: יש על זה עדויות.

<דני גיגי: זה לא משהו שהוא לא ידוע ולא ברור.

<דני גיגי: אני מבקש שהוועדה תקרא לטיפול מידי בנושא הזה, שראשי הרשויות ייקחו אחריות ויטפלו בדיירים שלא יכולים היום לשלם את האחזקה של הבניינים המפוארים האלה, את הארנונה של הבניינים המפוארים האלה.

<דני גיגי: הם בעצם נזרקים לרחוב.

<מלי דרויש: אנחנו ביקשנו מעורבות של משרד החינוך בכל הנושא הזה של התחדשות עירונית, מכיוון שאנחנו לא רואים חשיבה בתוך כל המערך הזה של התחדשות עירונית בנושא החינוך.

<מלי דרויש: ברמת גן, בניגוד למה שנאמר כאן על ידי אביבית, אנחנו לא חשים בזה.

<מלי דרויש: אנחנו כבר שנתיים מתריעים על קטסטרופה שצפויה למערכת החינוך.

<מלי דרויש: הקטסטרופה כבר כאן, כיוון שהעירייה לא מכבדת תדריכים שנכתבו על ידי ועדות בין משרדיות.

<מלי דרויש: בתי ספר יושבים על שטח מאוד מאוד קטן.

<מלי דרויש: נבנים ומעמיסים עליהם עוד ועוד כיתות.

<מלי דרויש: אין באמת התחדשות של תשתיות חינוך.

<מלי דרויש: זה בתחום האפור.

<מלי דרויש: התדריכים האלה לא נכתבו על ידי ההורים.

<מלי דרויש: אין פה אף אחד שיושב ושומר על הזכויות של הילדים.

<מלי דרויש: אנחנו מרגישים שהפקירו את הילדים.

<מלי דרויש: זאת השורה התחתונה.

<מלי דרויש: בבית ספר יושבים 40 ילדים בכיתה.

<מלי דרויש: עכשיו רוצים לשים קרוואנים בתוך בית ספר.

<מלי דרויש: זו לא התחדשות עירונית.

<מלי דרויש: היא לא הוגנת כלפי התושבים, היא לא הוגנת כלפי הילדים שיגיעו לפה במסגרת היחידות החדשות שישראל מייצרת.

<מלי דרויש: התחדשות עירונית זה נפלא, אבל תכנון, תכנון, תכנון, זה מה שצריך להיות.

<מלי דרויש: קודם תכנון, אחרי זה בינוי.

<מלי דרויש: בהתייחס למה שנאמר פה על הבקשה להוריד את הרגולציה הזאת של הוועדה המחוזית, אני חושבת שזה יכול להיות מאוד מסוכן.

<מלי דרויש: אני חושבת שלהיפך, צריך להוסיף עוד כמה מנגנונים שמפקחים על התשתיות, שיפקחו ויבדקו שאכן יש תשתיות, כי אנחנו מתריעים ופונים למשרד החינוך.

<מלי דרויש: זה כואב לנו.

<מלי דרויש: אנחנו מתריעים על קטסטרופה.

<מלי דרויש: אנחנו אנשים שמתנדבים.

<מלי דרויש: אנחנו מגיעים ואומרים שמערכת החינוך לא תוכל לשאת את הגידול הזה.

<מלי דרויש: זה כבר כאן.

<מלי דרויש: היא כבר לא נושאת את זה.

<מלי דרויש: המבנים ישנים.

<מלי דרויש: על מבנים של בתי ספר שהם מעל 60 שנה מוסיפים עוד כיתות ועוד כיתות.

<מלי דרויש: אין חצרות, אז יוצאים לרוטציה.

<מלי דרויש: רוטציה זה אומר אלימות, זה אומר צפיפות, זה אומר בעיות קשב וריכוז, זה אומר בעיות של פינוי במקרה חירום, זה אומר שהרחובות צרים.

<מלי דרויש: אם יקרה אסון, חלילה, כמו רעידת אדמה, לא תהיה דרך להגיע לבית הספר כדי לחלץ את הילדים.

<מלי דרויש: אני רוצה שתיקחו את זה בחשבון, תדרשו את סיפוחו של גורם חינוכי שאמון על הילדים לתוך הוועדה הזאת.

<מלי דרויש: מידי יום אני נוכחת בעוד ועוד דברים מצערים בנושא הזה.

<מלי דרויש: <

אלי כהן: מלי, שמענו את זה בכנס בשדרות יותר בהרחבה, לא כמו שעכשיו בקצרה.

אלי כהן: גם אז הבטחנו שאנחנו נבוא ונתייחס.

אלי כהן: אני נועל את הישיבה.

אלי כהן: תודה רבה לכם.