ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 102, 2015-12-15 13:00

מרדכי יוגב: ברשותכם, אני פותח את דיון ועדת החינוך, התרבות והספורט, שנוגעת לשילוב תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך, תוך מיקוד בעבודת המגשרים.

מרדכי יוגב: אני מוכרח לומר שאני מעודכן לפני זמן לא ארוך, שאתמול יצא במשרד החינוך מכרז למרכז היגוי חדש.

מרדכי יוגב: הייתי עד לכך בישיבה בנשיאותו של יושב-ראש הוועדה, יעקב מרגי, אם אינני טועה, שהוועדה ביקשה לדחות בינתיים או להקפיא את הוצאת המכרז החדש, ולקבל תשובה לפניית הוועדה מתוך תחושה או היכרותה של הוועדה שהיתה תמורה לעבודת המגשרים, וברור שדבר חדש יפעל בצורה אחרת, והשאלה למה כשיש דבר טוב שנותן תפוקות, לסגור אותו ולחפש דברים חדשים?

מרדכי יוגב: אבל זו שאלה באוויר.

מרדכי יוגב: חבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב-ראש ועדת העלייה והקליטה, יאמר כמה דברים, ואחר-כך נמשיך בסדר של האנשים שביקשו לדבר.

מרדכי יוגב: אני רק מבקש מכל אחד לצמצם את דבריו לשתיים-שלוש דקות גג, ונאפשר את התשובות גם של משרד החינוך.

אברהם נגוסה: תודה, אדוני היושב-ראש.

אברהם נגוסה: אני מצטער, אני צריך להגיע לוועדת הכספים להצביע.

אברהם נגוסה: אבל אני אחזור.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד בעניין מרכז ההיגוי או המגשרים, יותר על המגשרים.

אברהם נגוסה: אנחנו ביקשנו ממשרד החינוך בשנה שעברה לדחות את המכרז, ודחו את זה בשנה.

אברהם נגוסה: אני מבין שעוד פעם הגישו את זה.

אברהם נגוסה: אבל הפתרון, מה שאני כתבתי מכתב לשר החינוך, לשלב את המגשרים במערכת החינוך, כמו עובדים בתוך מערכת החינוך.

אברהם נגוסה: אבל לצערי הרב, שר החינוך השיב לי שהוא לא מוכן לעשות את זה.

אברהם נגוסה: הפתרון שאני רואה זה לשלב אותם, עבודתם, שירותם, זה חשוב מאוד במערכת החינוך למשפחות.

אברהם נגוסה: זה חשוב גם במסגרת תוכנית השילוב של יוצאי אתיופיה, הגיע הזמן שכל הדברים שמיוחדים רק ליוצאי אתיופיה, עדיף לשלב את זה לכל המערכת.

אברהם נגוסה: לכן זו העמדה שלנו, וזה מה שביקשנו.

אברהם נגוסה: וגם התבקשנו בנשיאות הכנסת לקיים דיון בשבוע הבא בעקבות ההצעה לסדר שהגשנו אני וחבר הכנסת אלי כהן, וזה יהיה בשבוע הבא.

אברהם נגוסה: אלא אם כן, יש פתרון בדיון היום, ואז לא יהיה צורך לקיים את הדיון.

אברהם נגוסה: אני אחזור עוד פעם, אבל הנושא הוא מאוד קריטי וחשוב, כי לאנשים האלה יש משכנתא, יש להם משפחה, והם כל שנה המגשרים האלה עומדים או מועמדים לפיטורים.

אברהם נגוסה: וזה לא צריך להיות.

אברהם נגוסה: צריך להביא סוף-סוף קץ לבעיה הזו ולשלב אותם כמו כל העובדים במשרד החינוך.

אברהם נגוסה: הם מוכשרים, יש להם ניסיון, וצריך לעשות את זה.

אברהם נגוסה: אני אחזור אחרי ההצבעה.

אברהם נגוסה: תודה.

מרדכי יוגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אלי כהן ונציגות משרד החינוך.

אלי כהן: חבר הכנסת נגוסה ואני, ויחד עם חבר הכנסת בר-לב, ביקשנו לקיים דיון דחוף במסגרת הוועדה שתתכנס בשבוע הבא אצל חבר הכנסת נגוסה, בעניין קליטת המגשרים כעובדים מן המניין.

אלי כהן: מדינת ישראל ככלל, ובצער, הפכה להיות המעסיקה הגדולה ביותר של עובדי קבלן.

אלי כהן: 40,000 איש מועסקים כעובדי קבלן.

אלי כהן: בואו נזכור, מה זה עובד קבלן.

אלי כהן: עובד קבלן זה אותו דבר שבו אם יש לך עומס מסוים לתקופה של חודשיים, שלושה חודשים, ארבעה חודשים, חצי שנה, אתה קולט מישהו על-מנת להתגבר על אותו עומס שיש לך.

אלי כהן: אבל אנחנו נמצאים במצב שבו אנשים עובדים 10 שנים ויותר כעובדי קבלן.

אלי כהן: לא לכך התכוון המחוקק, לא זו היתה המטרה, לא כך צריכה להיות מדינת ישראל שצריכה להעסיק את העובדים לא רק בשכר ראוי, אלא גם בתנאים הוגנים, וגם בהתייחסות וגם באותו כבוד ראוי והולם.

אלי כהן: אני רוצה להגיד כאן לכם נציג משרד החינוך, שאני מניח שגם אתם תגיעו לישיבה שמתוכננת לשבוע הבא, שככלל העובדים המגשרים עושים עבודה חשובה מאוד, ולצערנו ראינו גם מקרים אחרים, עד כמה עבודתם היתה חשובה ונחוצה.

אלי כהן: אני שמח להגיד לכם, גם בעבודה משותפת שהובלנו יחד, ברשויות המקומיות יש הסכמה לקלוט את אותם עובדי קליטה כעובדים מן המניין.

אלי כהן: לא יעלה על הדעת שאנשים יעבדו מעבר לתקופה של שלוש שנים וימשיכו להיות במשך 30 שנה עובדי קבלן, וייצאו לפנסיה על-ידי מדינת ישראל.

אלי כהן: אני עוד לא מדבר על השוק הפרטי והשוק החופשי.

אלי כהן: ואני חושב שמדינת ישראל יכולה להרשות לעצמה גם מבחינת התקציבים, לטפל בסוגיה הזאת.

אלי כהן: אני חושב שנכון יהיה שמשרד החינוך ייקח את זה על עצמו.

אלי כהן: ושוב, אם יגידו שכן צריכים את זה בעתיד או לא צריכים את זה בעתיד, זה רלוונטי עבור כל מקצוע.

אלי כהן: גם מורה לכלכלת בית, פתאום החלטתם לסגור, לסיים העסקה, לצמצם או לפטר.

אלי כהן: אבל נכון לעכשיו, מכיוון שהתפקיד הזה הוא נדרש, הוא נחוץ והוא חשוב, אני חושב שצריכה להיות כאן פעולה משותפת של הממשלה ושל הכנסת, להעביר אותם ל היות עובדים מן המניין.

אלי כהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מרדכי יוגב: תודה לחברי הכנסת שהולכים לוועדות השונות.

מרדכי יוגב: יש לנו פה ריבוי דוברים.

מרדכי יוגב: תיכף נגיע למשרד החינוך, ואנחנו מבקשים מכולם להצטמצם.

מרדכי יוגב: דוד מהרט, מנהל מרכז ההיגוי, בבקשה.

<דוד מהרט: ראשית, תודה על קיום דיון.

<דוד מהרט: מרכז ההיגוי הוקם לפני 21 שנים על-ידי משרד החינוך, וההחלטה שמרכז ההיגוי יעבוד במסגרת האגודה לקידום החינוך היתה מבחינת היעילות.

<דוד מהרט: אמרו שיהיה גוף שלא יהיה מוגבל בביורוקרטיה.

<דוד מהרט: אמרו, נקים את זה במסגרת האגודה לקידום החינוך.

<דוד מהרט: אבל לפני 15 שנה התחיל חוק חובת המכרזים, ומאז אנחנו נמצאים בתוך בסחרור הזה, של המכרזים.

<דוד מהרט: במרכז ההיגוי עובדים כ-70 אנשים מנסים, מקצועיים, שרואים בעבודתם שליחות.

<דוד מהרט: מגשרים, צוות מחוזי, מטה, שעושים לילות כימים כדי להביא להשתלבותם המלאה של בני הקהילה.

<דוד מהרט: הוותק שלנו הוא בין 10 ל-20 שנה, שבהן אנחנו משרתים את המערכת הזאת.

<דוד מהרט: אנחנו ראינו שמדיניות המכרזים, ממכרז למכרז, מדרדרת את תפקידו ואת תחומי אחריותו של מרכז ההיגוי ופוגת בעובדיו.

<דוד מהרט: החלטנו להיאבק נגד מדיניות המכרזים, ולבקש ולדרוש ממשרד החינוך לשלב ולקלוט את עובדי מרכז ההיגוי בתוך משרד החינוך.

<דוד מהרט: נפגשנו ב-2013 עם שר החינוך, הרב שי פירון, שהביע נכונות לבחון את שילוב עובדי מרכז ההיגוי בתוך משרד החינוך.

<דוד מהרט: והיה מכרז שפורסם ועמד במשך שנה שלמה באוויר, והוחלט ל בטל את המכרז ההוא, ולראות ולבחון מה יהיה במסגרת התוכנית החדשה וכיוצא בזה.

<דוד מהרט: אנחנו ח ששנו מאוד ממכרז בגלל שמכרז פוגע בעובדים, פוגע בניסיון ובידע שהצטבר, והופך את העובדים לאנשים שנתנו את כל שנות חייהם לאנשים שקופים שאפשר בקלות ובהינף יד לסגור, לפטר ולשנות את מקום העבודה שלהם.

<דוד מהרט: מזה חששנו.

<דוד מהרט: והנה, אתמול התפרסם המכרז על הפעלת מרכז ההיגוי, מכרז שידענו שהיו מכרזים גרועים, אבל לא ידענו עד כמה יכול להיות גרוע.

<דוד מהרט: אני אגיד בקצרה מה המכרז הזה עושה.

<דוד מהרט: המכרז נועד לחסל את מרכז ההיגוי ולפרק אותו לחתיכות קטנות,.

<דוד מהרט: מציע לחלק את הארץ לשלושה איזורים ומציע שגוף יוכל להתחרות מקסימום על שני איזורים.

<דוד מהרט: כלומר, מה שלא יכלו לעשות במתווה הגז, להפריט ולחלק אותו לכמה גופים, את מרכז ההיגוי רוצים לפרק לשניים או שלושה גופים שיפעילו אותו.

<דוד מהרט: זה דבר אחד.

<דוד מהרט: הדבר השני, לקחו את צוות עובדי מרכז ההיגוי.

<דוד מהרט: יש צוות מחוזי, יש צוות מטה.

<דוד מהרט: אין דבר כזה, וצמצמו את כוח העובדים ל-30 ומשהו עובדים מקסימום.

<דוד מהרט: ודיברתי על עונתיות, אז עיקר עבודתם של המגשרים תהיה בעיקר עם ילידי אתיופיה במרכזי קליטה.

<דוד מהרט: אפשר להעסיק אותם בהתאם לצורך.

<דוד מהרט: ייפתח מרכז קליטה באיזור מסוים, אפשר לגייס.

<דוד מהרט: מרכז הקליטה ייסגר, יישַלחו הביתה.

<דוד מהרט: עבודתם של המגשרים היא עבודה חינוכית שהגדרנו אותה כיום מינימלי בשבוע.

<דוד מהרט: המגשרים, ברוב הזמן יעבדו ארבע שעות בבית-ספר, וירוצו מבית-ספר לבית-ספר.

<דוד מהרט: והוותק והניסיון שלהם שנצבר אשר הלביא אנשים אחרים שעשו את זה, שיש להם איזשהו ניסיון בחינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.

<דוד מהרט: בקיצור, המכרז הזה עושה עוול לבני הקהילה המקבלים את שירות עובדי מרכז ההיגוי, עושה עוול לאנשים שנתנו את מרב שנות חייהם למערכת החינוך.

<דוד מהרט: ואנחנו חושבים שאסור לתת יד לדבר הזה.

<דוד מהרט: אסור שהדבר הזה יתקיים.

<דוד מהרט: אני רוצה לבקש מוועדת החינוך לצאת בקריאה לבטל את המכרז הזה באופן מיידי.

<דוד מהרט: שנית, להחליט על קליטת עובדי מרכז ההיגוי במשרד החינוך, ולהיכנס למשא ומתן על אופן ותנאי ההסקה שלהם.

<דוד מהרט: כמי שמנהל ועובד במרכז ההיגוי 21 שנים, לא ניתן לפגיעה כל-כך חמורה בחינוכם של בני הקהילה ובעובדי מרכז ההיגוי.

<דוד מהרט: המכרז הזה בדיוק משקף את מה שעושה המכרז: פקיד במשרד החינוך יכול להחליט כמעט בהינף יד לשלוח 60–70 עובדים הביתה.

<דוד מהרט: כי מה שלא יהיה במכרז הזה, במקרה הטוב, גם אם האגודה לקידום החינוך זוכה, תוכל מקסימום להפעיל איזור אחד או שני איזורים.

<דוד מהרט: ובתנאים החדשים כל העובדים האלה יצטרכו ללכת הביתה וייקלטו עובדים אחרים.

<דוד מהרט: כי כל מגשר שנמצא בבית-ספר שאין בו ילידי אתיופיה, לא יוכל להמשיך לעבוד.

<דוד מהרט: וכמו שאמרתי, תהיה עלייה, ייפתחו מרכזי קליטה בכל מיני מקומות נידחים, יגויסו אנשים כאילו היו עובדי חקלאות, עובדים עונתיים, שבהתאם לאן שאנשים יזוזו, יזיזו אותם.

<דוד מהרט: אני חושב שאסור להשלים עם זה, ואנחנו מבקשים מוועדת החינוך שתפעל כדי להסיר את החרפה הזו, שאני חושב שהיא חרפה למערכת החינוך, חרפה לחברה הישראלית.

<דוד מהרט: אנחנו קבוצה חזקה, אנשים מסורים, אנשים מקצועיים, ובין היתר, המכרז הזה בא גם כדי לחסל אותנו באופן ממוקד ולהחליש אותנו ולחלק אותנו לגורמים שיהיו פה חמישה אנשים, פה עשרה אנשים, שלא יכולים לפעול - - -

מרדכי יוגב: נצטרך קצת לקצר, כי יש פה עוד הרבה דוברים.

מרדכי יוגב: איתן מורן, מנכ"ל העמותה לקידום החינוך, בבקשה.

מרדכי יוגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת איתן ברושי, וחבר הכנסת אלי כהן שהיה כבר קודם.

<איתן מורן: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לדברים של דוד.

<איתן מורן: אני רוצה רק לתקן דבר אחד מהותי.

<איתן מורן: האגודה לקידום החינוך היא גוף חינוכי שנוסד על-ידי משרד החינוך.

<איתן מורן: אנחנו מפעילים בתי-ספר, פנימיות ופרויקטים חינוכיים, כתף אל כתף עם מדינת ישראל.

<איתן מורן: אני לא מקבל את הביטוי "עובדי קבלן".

<איתן מורן: ואני בהחלט מקבל שאם סיימנו את המשימה שלנו, אנחנו תומכים בהעברת המגשרים למשרד החינוך.

<איתן מורן: האחריות כולה למצבו של מרכז ההיגוי נמצאת בידי משרד החינוך.

<איתן מורן: אנחנו פעלנו כשלוחיהם בעניין הזה.

<איתן מורן: ב-15 השנים האחרונות ויותר, אנחנו מעסיקים את המגשרים בהוגנות תעסוקתית, ואם יהיה צורך אני אפרט.

<איתן מורן: וב-20 ביוני פנינו לשר החינוך נפתלי בנט והבענו את תמיכתנו בהעברת המגשרים במכתב ברור.

<איתן מורן: זה נעשה גם בדיונים בוועדות השונות.

<איתן מורן: אנחנו תומכים בהעברת המגשרים או במציאת פתרון ארוך טווח כזה או אחר,

<איתן מורן: שמבטיח שהתנודות האלה ייפסקו.

<איתן מורן: יתירה מזאת, אנחנו התחייבנו לגייס מיליונים כדי לעזור בהכשרת המגשרים או בקליטתם בתוך משרד החינוך.

<איתן מורן: אם ירצו, נעשה את זה.

<איתן מורן: קיבלנו שליחויות רחבות מאלה, ונממש גם את השליחות הזו.

<איתן מורן: המכרז עצמו, ואני נאלץ בצער להסכים עם דוד, הוא למעשה פירוקו של מרכז ההיגוי, ויצירת שלושה קנטונים של העסקת כוח אדם שאין להם שום טעם וריח.

<איתן מורן: זאת אומרת, עד שמקימים ארגון שיש לו כוחות ויכולות, ואני מתכוון למרכז ההיגוי, שיש בו צוותים מקצועיים, מנחים, רכזים פדגוגיים, רכזים שאמונים על ההכשרה השוטפת של המגשרים, זה בעצם פירוק, העסקה של קבוצות מגשרים.

<איתן מורן: אני גם כלכלן בהכשרתי.

<איתן מורן: אני מודה שמעיון בטבלה, חוץ מלקבל סחרחורת לא הבנתי כלום.

<איתן מורן: איך אפשר לפצל את זה לשעתיים ולארבע שעות בבית-ספר, ולשלוש שעות, בבית-ספר כזה ובבית-ספר אחר.

<איתן מורן: המכרז הזה הוא מכרז שההבל של העסקה בשוק משני הוא ההבל המרכזי שעולה ממנו.

<איתן מורן: אני קורא בסיום דברי לאחדות גם מתוך בני הקהילה בקול אחד.

<איתן מורן: אני חושב שהקולות השונים לא שירתו את המטרה, ואנחנו ניצבים בפני התוצאה הגרועה ביותר.

<איתן מורן: מכרז אגרסיבי לכל הממעיט במחיר.

<איתן מורן: צריך להגיד את זה שגם התנאים שכיום זוכים להם המגשרים, אני אומר באחריות גדולה, לא יתקיימו ביום שאחרי המכרז.

<איתן מורן: ולכן אני מצטרף לקריאה לבטל את המכרז הזה, ואנחנו תומכים בשילובם של המגשרים במשרד החינוך.

<איתן מורן: אני מודה ליושב-ראש.

<איתן מורן: אנחנו נמשיך לתמוך.

<איתן מורן: העובדים האלה יקרים לנו.

<איתן מורן: אני מרגיש אחריות כלפי כל בית אב של המגשרים.

<איתן מורן: וצריך להוסיף עוד מילה אחת: הם ה-modeling של הקהילה שלהם.

<איתן מורן: אם אותם 70 איש יצטרכו ללכת ללשכת האבטלה או לכל מקום אחר, או להיות מועסקים בחברות עסקיות בתעריף שעתי, זו תהיה חרפה.

<איתן מורן: כל המגשרים, כל העובדים של מרכז ההיגוי עובדים במשכורת כאדם מן היישוב.

<איתן מורן: הם יכולים להיקלט במשרד החינוך, אדרבה.

<איתן מורן: דרך אגב, אין שום פסול.

<איתן מורן: האגודה לקידום החינוך מעסיקה גם מורים מטעמה וגם מורים של משרד החינוך בתוך בתי-הספר.

<ליאור אבבה: אבל למה לא - - - 11 שנה.

<ליאור אבבה: למה דווקא היום אתם מתעוררים?

<איתן מורן: רק שנייה.

<איתן מורן: תן לי שנייה.

<איתן מורן: אני אומר מה כתבתי למשרד החינוך - - -

מרדכי יוגב: איתן, אנחנו נצטרך לקצר.

<קריאות: - - -

<איתן מורן: התשובה היחידה שאני מכיר היא התשובה של השר ליו"ר ועדת הקליטה, שבו הוא דוחה, לא האגודה דוחה – משרד החינוך דחה את הבקשה להשתלבות המגשרים.

מרדכי יוגב: אנחנו לא מנהלים פה דו-שיח.

מרדכי יוגב: יש פה דוברים שביקשו לדבר.

מרדכי יוגב: אנחנו נשמע אותם.

מרדכי יוגב: אני אצטרך להוציא אותך.

<דוד מהרט: ליאור, אתה מדבר שטויות.

<ליאור אבבה: אני לא מדבר שטויות.

<ליאור אבבה: בוועדות הכול כתוב.

מרדכי יוגב: איתן, אנחנו לא מנהלים פה דו-שיח וויכוח.

<איתן מורן: אני מסכים.

<איתן מורן: אדוני היושב-ראש, אני אסכם.

<איתן מורן: אני מציע לבטל את המכרז הזה ולפתוח במהלכים, או לפתרון ארוך-טווח או לקליטתם של המגשרים במשרד החינוך.

<איתן מורן: הגיע הזמן ליציבות תעסוקתית.

<איתן מורן: ועוד משהו שחשוב להגיד חוץ מהיציבות התעסוקתית: אסור לפרק את הישות הארגונית הזו.

<איתן מורן: לא כל יום מקימים ארגון.

<איתן מורן: לא משנה כרגע מי ישלם להם משכורת.

<איתן מורן: צריך לשמור על מרכז ההיגוי כקול שמסוגל מתוך הקהילה לכוון את משרד החינוך עבור בני הקהילה.

<איתן מורן: תודה רבה.

מרדכי יוגב: ברור.

מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל עכשיו בסבב הדוברים.

מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך לעשות אותו קצר מאוד.

מרדכי יוגב: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת ענת ברקו.

מרדכי יוגב: ראשון הדוברים, אבנר, מוועד העובדים.

<אבנר מהרט: תודה, יושב-ראש הוועדה.

מרדכי יוגב: עכשיו אני סופר לכם שתי דקות.

מרדכי יוגב: אין ברירה.

<אבנר מהרט: אנחנו עובדים עם מרכז ההיגוי מעל 16 שנה.

<אבנר מהרט: אני מנחה איזורי.

<אבנר מהרט: אנחנו התארגנו ב"כוח לעובדים" בקיץ הקרוב, לא היתה לנו הזדמנות להשמיע את קולנו כל הזמן, כי אנחנו עובדי שטח שעושים את מלאכתם המקצועית במסירות ואנחנו עושים את במסירות.

<אבנר מהרט: ואנחנו, המגשרים והמנחים האזוריים והעובדים בשטח, עושים את העבודה המקצועית.

<אבנר מהרט: אנחנו לא צריכים את ההכשרה.

<אבנר מהרט: רבותי, אנחנו עובדים 15 שנה, ובהכשרתנו אנשים משכילים, אנשים בעלי תארים מתקדמים ואנשים בעלי תעודת גישור.

מרדכי יוגב: ברור, אבנר.

<אבנר מהרט: דבר שני, אנחנו מבקשים מאדוני, שר החינוך, גם בכבודך, קליטה ישירה.

<אבנר מהרט: אנחנו לא רוצים לעבוד יותר על-ידי קבלנים.

<אבנר מהרט: אנחנו רוצים להיות חלק מהחברה הישראלית, והילדים שלנו גם צריכים להתחלק בצורה כזאת.

<אבנר מהרט: אם היום אנחנו לא ניקלט בקליטה ישירה, אז זה סימן שגם אומר שהבן שלי ילך להיות מגשר רק ליוצאי אתיופיה.

<אבנר מהרט: את הקול הזה אני משמיע גם לבני העדה, וגם לנו, לעצמנו, וגם לוועדה, ואני מבקש – גם השכר שלנו מאוד עלוב.

<אבנר מהרט: ובעצם אנחנו עובדים, אבל עובדים עניים.

<אבנר מהרט: עובדים, ועובדים עניים.

<אבנר מהרט: אני מ בקש שתעזור לנו לקליטה ישירה בלי שום משמעות אחרת.

מרדכי יוגב: הבנו.

מרדכי יוגב: אמרת שלושה דברים.

מרדכי יוגב: לא צריכים הכשרה, אתם מוכשרים, קליטה ישירה ושכר.

מרדכי יוגב: הדס, מגשרת, בבקשה.

<הדס אלסה טרו גרואי: שלום.

<הדס אלסה טרו גרואי: קודם כל, ברצוני להעיר – על הוועדה הזאת אנחנו לא היינו מעודכנים, לא ידענו.

<הדס אלסה טרו גרואי: איכשהו ידענו.

<הדס אלסה טרו גרואי: אנחנו מעודכנים רק לגבי השבוע הבא.

<הדס אלסה טרו גרואי: לא ידענו בכלל.

מרדכי יוגב: את מדברת איתי על ועדת העלייה והקליטה?

<הדס אלסה טרו גרואי: לא, על הוועדה הזאת, הנוכחית.

<הדס אלסה טרו גרואי: לא ידענו בכלל.

<הדס אלסה טרו גרואי: ודבר שני, עבודת הגישור היא לא עבודה של גישור, סתם שאנחנו הולכים הביתה, אלא אנחנו עובדים כתף אל כתף עם הצוות החינוכי וגם מלווים את הילדים האלה מבית-הספר עד הצבא ועד להשכלה הגבוהה.

<הדס אלסה טרו גרואי: זה כולל את הצוות החינוכי וגם את ההורים ביחד.

<הדס אלסה טרו גרואי: כשמדברים ככה זה נשמע קצת, אבל כשעובדים בשדה זה אחרת.

<הדס אלסה טרו גרואי: יש לנו קשיים אמיתיים לקהילה שיום-יום אנחנו תומכים בה ועוזרים לה, ואני חושבת שהגיע הזמן שהדבר הזה צריך להיות חלק מהנוף החינוכי במדינת ישראל.

<הדס אלסה טרו גרואי: לא יכול להיות שאנחנו נעבוד על-ידי קבלנים.

<הדס אלסה טרו גרואי: אני חושבת שצריך לשים סוף לדברים האלה.

מרדכי יוגב: מרים, מגשרת, בבקשה.

<מרים יצחק: אני מצרפת לכל הדברים שהחברים ציינו, וגם לדוד מהרט, שהוא מנהל מרכז ההיגוי של מגשרים, מנחים ויועצים.

<מרים יצחק: אני מזועזעת, קודם כל, לשמוע שהמכרז זה משַׂחק בילדים שלנו.

<מרים יצחק: לא רק בנו, אלא יותר כואב לי על מקבלי השירות.

<מרים יצחק: איך זה יכול להיות שבמדינה מתוקנת משרד החינוך מנותק מהמציאות בשטח ומחליט החלטות למעלה, כאשר אנחנו מתמודדים עם ילדים עם בעיות סיכוניות, אובדנות, עם משפחות מפורקות וילדים שעוזבים את ספסל הלימודים, ואנחנו דואגים להביא אותם וגורמים להם להיות פנויים ללמידה?

<מרים יצחק: איך זה יכול להיות שאתם ממשיכים לזלזל בנו?

<מרים יצחק: אנחנו אנשי מקצוע, אנחנו רכשנו ניסיון, ידע, וגם יש לנו ערך מוסף שאין לאף בעל מקצוע בשטח.

<מרים יצחק: אנחנו עם ערך מוסף, אנשים מקצועיים שרוצים להיות שותפי בחינוך ובהובלה של התלמידים האלה.

<מרים יצחק: ותנו לנו לעבוד.

<מרים יצחק: אני נכנסתי לפני 15 שנה לבית-ספר שמנהלת ישבה עם הסגנית שלה – דוד מהרט, אני והמלווה של המגשרים.

<מרים יצחק: אני רוצה לציין בדיוק מה שהיא אמרה: אני לא יכולה להתמודד עם תלמידים יוצאי אתיופיה, יש לי פה אחוז גבוה, ואני לא מוכנה לטפל בהם.

<מרים יצחק: כי באמת היו קשיים מאוד מהותיים, כי החברה הרחבה יש לה בורות שהקהילה הזאת היא קהילה שאפשר לנופף אותה ולטאטא אותה ולהעלים אותה.

<מרים יצחק: זה בלתי אפשרי.

<מרים יצחק: תודה רבה.

מרדכי יוגב: מרים, אנחנו רוצים לשמוע את כולם.

מרדכי יוגב: הצטרפו אלינו גם חברת הכנסת סופה לנדבר, וחבר הכנסת עודד פורר היה ויצא.

<מרים יצחק: שכחתי רק להגיד, סליחה.

<מרים יצחק: כל המכתבים של מנהלי בתי-ספר שדורשים את העבודה שלנו לטובת הילדים האלה.

מרדכי יוגב: דוד, לא ציינת – בכמה בתי-ספר אתם פעלתם ופועלים?

<דוד מהרט: אנחנו עובדים כיום ב-165 בתי-ספר עם כ-10,000 תלמידים יוצאי אתיופיה.

<דוד מהרט: פה מדובר בצוות עובדים, כפי שאמרתי, של כ-70 עובדים.

מרדכי יוגב: אנחנו עכשיו עם פנטהון, מנכ"ל עמותת ""טבקה" – צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה-דויט: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

<פנטהון אספה-דויט: ברשות, אגע בקצרה בשני נושאים.

<פנטהון אספה-דויט: האחד, נושא המגשרים, והדבר השני, שילוב תלמידי יוצאי אתיופיה, אלא אם כן תינתן עוד הזדמנות במערכת החינוך.

<פנטהון אספה-דויט: חבר הכנסת לי כהן היטיב לבטא את זה בצורה מאוד מדויקת, על הצורך והנחיצות של שילובם של המגשרים במשרד החינוך כעובדים מן המניין.

<פנטהון אספה-דויט: הרי המשרד הזה הוקם על-ידי משרד החינוך.

<פנטהון אספה-דויט: אין סיבה, לא יכול להיות מצב שבו מדינה מעסיקה בעקיפין או במישרין, על-ידי כל מיני גורמים כאלה או אחרים אחרי 15 או 20 שנות שירות, וזורקים אותם לעזאזל כדי שיסתדרו שם.

<פנטהון אספה-דויט: הרי בואו לא נשכח – אותם מגשרים ומגשרות שהתחילו לעבוד בשנות ה-20 לחייהם, הם עבדו במשך 10, 15, 20 שנה, הם בשנות ה-40 שלהם.

<פנטהון אספה-דויט: לאן הם יכולים ללכת?

<פנטהון אספה-דויט: אני חושב שכאן המדינה, משרד החינוך, צריכים לתת את הדעת, אחרי 20 שנות שירות במסירות נפש, אי אפשר לזרוק את אותם עובדים כי הם יכולים להסתדר אחרי שניצלו את מיטב חייהם בשירות הזה כמגשרים וכמגשרות.

<פנטהון אספה-דויט: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס למכרז שהוצע פה.

<פנטהון אספה-דויט: אני מעמותת "טבקה" – צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה, תומכים בשקיפות, התנהלות של גופים כאלו או אחרים חשובים כמו מרכז ההיגוי, ולכן חשוב שיהיה מכרז הוגן ושקוף, כדי לתת את מיטב השירות.

<פנטהון אספה-דויט: כמובן, במידה וזה ישפר את השירות שניתן לקהילת יוצאי אתיופיה.

<מרים יצחק: אבל אנחנו לא רוצים להיות במכרז.

<מרים יצחק: סליחה שאני מתפרצת.

<פנטהון אספה-דויט: לא, לא המכרז - - -

<מרים יצחק: משחקים בילדים שלנו – אין מכרז יותר.

מרדכי יוגב: אנחנו לא נתווכח.

מרדכי יוגב: הוא ביטא את זה שהוא לא היה רוצה שיהיה מכרז.

מרדכי יוגב: והוא אומר: אם יש מכרז, מה הוא היה רוצה שיהיה.

<פנטהון אספה-דויט: נכון.

<פנטהון אספה-דויט: אני אומר: אם יש מכרז, אנחנו תומכים במכרז.

<פנטהון אספה-דויט: אם זה השתמע לא כפי שאני רוצה שזה ישתמע – זה אל בא לבטל את הדרישה שלנו שאותם מגשרים ומגשרות ייקלטו לתוך משרד החינוך כעובדים מן המניין.

<פנטהון אספה-דויט: אם זה אל ברור, זו העמדה שלנו.

<פנטהון אספה-דויט: לנושא שילובם של תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך – בוא נקרא לזה: הדרך החדשה – אנחנו תומכים באבני היסוד שהממשלה אישרה, אבל האינטרפרטציה של אותן אבני יסוד היא שונה במערכת החינוך.

<פנטהון אספה-דויט: הם באו ואמרו, תוכנית משלבת שהיא למעשה, לרוב מבטלת את ההטבות הקיימות של יוצאי אתיופיה, שהם זקוקים להטבות האלה, אפילו שהם נמצאים 30 ו-40 שנה.

<פנטהון אספה-דויט: לא יכול להיות שיתייחסו לכל יוצאי אתיופיה, צריך לעשות משהו דיפרנציאלי, אבל יש דברים שלא נוגעים בהם ולא מבטלים אותם.

<פנטהון אספה-דויט: ההגדרה של "עולה" מקרב יוצאי אתיופיה לא צריך להיות: במערכת החינוך עד 15 שנה.

<פנטהון אספה-דויט: לדעתי, יש כאן מצב שבו עולים מאתיופיה או יוצאי אתיופיה שנמצאים פה במשך 30 שנה, עדיין לא יכולים לתת מענה במסגרת המערכת החינוכית, לתת תמיכה לילדים שלהם.

<פנטהון אספה-דויט: ולכן צריך להתייחס לזה, ולא להחליט באופן גורף החלטה של תוכנית משלבת גם כלפי יוצאי אתיופיה.

מרדכי יוגב: ברור.

מרדכי יוגב: אני הייתי שמח לשמוע אותך יותר - - -

<פנטהון אספה-דויט: רק במשפט – בהתייחס לתוכנית חומש שהוקצה לה 800 מיליון שקל, הרבה מאוד מהתקציב עדיין שוכב במשרדים השונים ולא נוצל, בגלל שזה כסף צבוע.

<פנטהון אספה-דויט: המגמה הזאת, של תוכנית משלבת, נועדה להכשיר את הדרך, לנצל ולנייד את התקציבים למטרות אחרות חוץ מליוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה-דויט: תודה רבה.

מרדכי יוגב: אנחנו נצליח פחות, עקב קוצר הזמן, לעסוק בנושא של שילוב התלמידים יוצאי אתיופיה.

מרדכי יוגב: אז את ההערה שמענו.

מרדכי יוגב: אני אומר לך, יחד עם יושב-ראש הוועדה, זה יידרש להיות בדיון נוסף, ויש פה גם טיפה חילוקי דעות בתוך העדה.

מרדכי יוגב: אבל אני חושב שנשמע פה עיקרון חשוב, שהייתי אומר שיש פה צורך כנראה בעדה האתיופית, ויש פה גם שרת הקליטה לשעבר, וגם תסכים איתי שניכר מהמציאות שיש צורך כן לתת מענה גם בדור השני.

מרדכי יוגב: יש צורך כזה, צורך של מציאות.

סופה לנדבר: אם אפשר לשמוע את משרד החינוך – מה זה המכרז הזה.

מרדכי יוגב: יש לנו עוד שני דוברים שנרשמו ונעבור למשרד החינוך ולחברי הכנסת.

מרדכי יוגב: אלמוג, בקצרה מאוד.

<אלמוג בן משה: אני יושבת-ראש הוועדה האתית-משפטית במועצת התלמידים והנוער הארצית, וחשוב לי להגיד את עמדתנו בנושא.

<אלמוג בן משה: בני הנוער של היום, אנחנו אזרחי המחר.

<אלמוג בן משה: אנחנו מי שבעתיד נשב כאן סביב השולחן הזה בכל אחד מהמקומות, ואנחנו כמועצת התלמידים והנוער הארצית, העמדה שלנו היא להביא לחברה כמה שיותר שוויונית, וכמה שיותר מקבלת, וכמה שיותר משלבת.

<אלמוג בן משה: ואפילו הנושא השנתי שמועצת התלמידים בחרה לעצמה הוא חיבור בין שונים.

<אלמוג בן משה: זה נושא שהוא מאוד-מאוד משמעותי, והוא מאוד-מאוד חשוב בעינינו.

<אלמוג בן משה: העבודה של המגשרים מאוד חשובה ומאוד משמעותית, והיא מאוד נחוצה בשביל להביא למצב שבעתיד - - -

מרדכי יוגב: אלמוג, באיזה בית-ספר את לומדת?

<אלמוג בן משה: אני לומדת בבית-ספר טשרניחובסקי בנתניה.

מרדכי יוגב: ושם משולבים גם בני העדה?

<אלמוג בן משה: כן.

<אלמוג בן משה: וגם - - -

מרדכי יוגב: ואת מכירה מ קרוב את עבודת המגשרים?

<אלמוג בן משה: כן, כשלמדתי ביסודי היה לנו מגשר שהיה מאוד-מאוד מעורב, אתנו ועם כל הילדים בבית-הספר.

<אלמוג בן משה: ממקור ראשון אני יכולה להגיד, גם בחטיבת הביניים, שהם עושים עבודת קודש, עבודה חשובה, עבודה נחוצה, לכל התלמידים בבית-הספר.

<אלמוג בן משה: ולכן חשוב לי לציין שאנחנו מאוד-מאוד תומכים בהעסקה ישירה.

<אלמוג בן משה: מועצת התלמידים והנוער הארצית היא גם חברה בקואליציה להעסקה ישירה.

<אלמוג בן משה: ואנחנו מאמינים שצריך לספק למגרשים את כל התנאים הכי אידאליים בשביל לעשות את העבודה שלהם על-מנת להביא למצב של שילוב אידאלי בחברה הישראלית

מרדכי יוגב: זיוה, בבקשה.

<זיוה מקונן-דגו: תודה, אדוני היושב-ראש.

<זיוה מקונן-דגו: ראשית, אני מסכימה עם עמיתי, פנטהון, שהדיון בנושא תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך ולאור החלטת הממשלה, חייב להתקיים בדחיפות כי מתקבלות במשרדים החלטות שמנוגדות להחלטות, ועל זה צריכה הוועדה לדון ולבדוק לעומק מהן ההשלכות של החלטות מסוימות.

<זיוה מקונן-דגו: הסוגיה של תלמידים יוצאי אתיופיה בכלל זה דבר מאוד-מאוד מדאיג, ואני חושבת שבכל המערכות, לא רק במשרד החינוך אלא בכל המערכות, עדיין לא מבינים שאנחנו חלק מהחברה הישראלית, אנחנו אזרחי מדינת ישראל, הילדים שלנו הם דור העתיד שאמור לקבוע את עתידה של מדינת ישראל, וההתייחסות המבדלת והרואה את יוצאי אתיופיה כמקשה אחת, כמכלול, והמקבעת למסגרות מסוימות, פוגעת.

<זיוה מקונן-דגו: וצריך לקבוע החלטה שאין דבר כזה: תוכניות עבור יוצאי אתיופיה, כי יוצאי אתיופיה ילידי הארץ הם כמו כל הילדים במדינת ישראל.

<זיוה מקונן-דגו: ואם יש כאלה שיש להם פערים ויש להם צרכים, צריכים לתת להם מענה פרטני.

<זיוה מקונן-דגו: אבל לא יכול שכמו שאחיין שלי השבוע התמודד מול צה"ל עם נתונים הכי טובים ושיבצו אותו לגיוס במסגרת של גיוס לעולים.

<זיוה מקונן-דגו: התפיסה הזאת חייבת להיפסק, ואני קוראת לוועדת החינוך, ואנחנו דורשים גם שהוועדה תתקיים פה, כדי שמישהו יבין שאנחנו פה חלק.

מרדכי יוגב: זיוה, אנחנו חייבים לקצר אותך כי לא יהיה זמן לאחרים.

מרדכי יוגב: חצי דקה אני נותן לך.

<זיוה מקונן-דגו: לעניין הדיון הזה, זו שיטה, זו שיטה של העסקת גם המגשרים, גם עובדי מוקדי הקליטה על-ידי משרד הקליטה, שהיו כעובדים כאלה - - -

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: על-ידי העיריות.

סופה לנדבר: לא על-ידי משרד העלייה וקליטה.

<זיוה מקונן-דגו: נכון.

<זיוה מקונן-דגו: משרד הקליטה הקים אותם והם לא היו עובדי משרד הקליטה, נכון.

סופה לנדבר: הם לא היו עובדי משרד העלייה והקליטה.

<זיוה מקונן-דגו: נכון.

<זיוה מקונן-דגו: זו בדיוק הסוגיה, שמשרד החינוך הקים את מרכז ההיגוי, ומרכז ההיגוי, כשלקח את המגשרים האלה, הם לא הפכו להיות במהלך 20 השנה האלה עובדים של משרד החינוך.

מרדכי יוגב: ברור.

מרדכי יוגב: את מדברת על הישארותם עובדי קבלן.

<זיוה מקונן-דגו: כן.

<זיוה מקונן-דגו: וגם כשעובדי מרכזי הקליטה שהם הקבלנים של הסוכנות היהודית והם לא העובדים של זה, זו שיטה שבה מאות עובדים אקדמאים ומצליחים יוצאי אתיופיה נשארים במנגנונים האלה, ובסוף פולטים אותם כי אף מערכת לא מסוגלת לקחת עליהם אחריות כעובדים מן המניין.

מרדכי יוגב: עכשיו נשמע את חבר הכנסת ברושי, בבקשה.

איתן ברושי: שלום, אני בחרתי על פני אינספור אפשרויות היום להיות דווקא פה בדקות האלה, ואני רץ לוועדת הכספים, כי אני מאוד מחשבי את הקליטה השלמה שלכם ושל מי שאנחנו קוראים "יוצאי אתיופיה".

איתן ברושי: שתי נקודות – האחת, שעדיין לא העלינו את כולם, והשנייה, שעוד לא השלמנו את מהלכי ההתערות והקליטה בחברה הישראלית.

איתן ברושי: צריך לומר: אחוז בזה וגם מזה אל תנח ידך.

איתן ברושי: צריך לעשות כל מאמץ, כל מאמץ, יותר מאשר עשו עד היום כדי להביא את מי שנשאר שם, וצריך לעשות מאמץ יותר גדול כדי לקלוט באמת את מי שהגיע לכאן.

איתן ברושי: עוד בטח יכתבו ספרים ויהיו חקירות על הפער הזה בין העלאת יהודי יוצאי אתיופיה במהלך הרואי, ויש על זה סרטים וספרים, לבין לא מעט קשיים מיותרים שיש כאן בקליטה.

איתן ברושי: אני גם יכול לומר בשם התנועה הקיבוצית, וזה ידוע שיש לנו את תוכנית תל"מ, שבה נמצאים למעלה ממאה יוצאי אתיופיה בוגרי צבא במספר רב של קיבוצים בשילוב של לימודים, עבודה ומגורים, ואנחנו גאים בכך.

איתן ברושי: אני חושב שלטפל בדבר לא שגרתי בכלים שגרתיים, ולצערי, בדיון הזה זה אולי מתנהל טיפה הפוך, אבל מבחינתי, מה שאומרים אנשי העדה ומה שאומרים החברים על-פי ההתנהלות בדיון הזה, נראה שהם התערו והם מנוסים, יודעים להציג ולהיאבק על דעתם – בעיני, שיקול דעתם של האנשים המוסמכים מתוך העדה גובר על השיקול הפקידותי וגם על תהליכים שמותר לנו לחרוג מהם, כי מדובר פה על דבר לא שגרתי.

איתן ברושי: אי אפשר להביא שגרה של כוח אדם ומכרזים שמתעלמת מהמציאות שבה אנחנו פועלים ועל-פי שיקול דעתי היא גם בפיגור מסוים, או לוקח יותר מדי זמן.

איתן ברושי: לכן, אם יש פתרון למשרד החינוך שיכול לשלב את המסורת ואת העובדים שעובדים פה הרבה מאוד שנים עם הפיכתם לתנאים יותר נכונים – גם הכנסת יודעת לעשות דברים שהם לא רק על-פי השגרה, ורק בימים האחרונים וכמעט כל יום יש פה לפנים משורת הדין הצעת חוק פטורה, וכל מיני פטנטים עושים כשרוצים.

איתן ברושי: בכלל, כשהממשלה רוצה היא כמעט יכולה הכול.

איתן ברושי: כמעט יכולה.

איתן ברושי: "כמעט" זו מילה חשובה בעברית, אבל כמעט יכולה הכול.

איתן ברושי: ולכן, אני כל-כך מחשיב את מה שאומרים האנשים שבאים משם ויודעים מה קורה, ואני מוכן לכופף גם חלק מהנהלים, בטח את דעת הפקידים, שלפעמים נדמה להם שהם יודעים יותר טוב מאלה שעוסקים בזה, וזה לא התחום היחידי.

איתן ברושי: אני הולך מפה לוועדת הכספים, וגם שם הפקידים של האוצר יודעים יותר טוב, אבל מובילים אותנו לפעמים לדברים לא טובים.

איתן ברושי: אני לא יודע איך אפשר לסכם דיון כזה שהוא יותר הצהרות, אבל צריך להביא את זה לדיון נוסף, צריך ליזום פה משהו אקטיבי, שלא אנחנו נהיה חתומים על שגיאה היסטורית.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: מיכל, בבקשה.

<מיכל אברה סמואל: תודה רבה.

<מיכל אברה סמואל: שמי מיכל אברה סמואל, מנכ"לית "פידל".

<מיכל אברה סמואל: באנו עם מצגת ורצינו להציג את מודל העבודה שלנו ואת מודל העבודה המאוד-משמעותי לשילובם של מגשרים חינוכיים-חברתיים לתוך המערכת.

<מיכל אברה סמואל: בחזון של "פידל" שהכשירה וליוותה ומלווה מגשרים חינוכיים-חברתיים כפרופסיה לאורך שנים, זה היה מתבקש ממשרד החינוך לקחת את מודל העבודה שלנו, של ההכשרה האקדמית, שבו קיבלו נקודות קרדיטציה שאיפשרו להם להגיע לאוניברסיטה ולהיות עובדים מקצועיים, אקדמאים, בתוך מערכת החינוך ומחוצה לה.

<מיכל אברה סמואל: יש לנו הרבה הישגים בעבודה היומיומית שלנו.

<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שהמגשרים עושים עבודת קודש שאין כמוה.

<מיכל אברה סמואל: והיום אני יכולה לראות את המגשרים נמצאים בזירה החינוכית כמשפיעים, היא משמעותית וחשובה.

<מיכל אברה סמואל: אני קוראת שאם המשרד רואה, וחשוב שהוא יראה את המגשרים כפונקציה חשובה ויקלוט אותם בתוך המערכת.

<מיכל אברה סמואל: יחד עם זאת, המקום שבו המגשרים נמצאים היום אחרי 20 שנה של הכשרה וליווי ועבודה, זו התנהלות שגם מי שהיה אמון בתחום הגישור הוא לא עשה את העבודה כמו שצריך.

<מיכל אברה סמואל: ואני חושבת שאם יש מכרז, אנחנו כ"פידל" נשתתף בגישור ובמכרז.

<מיכל אברה סמואל: המכרז בהחלט לא עונה לצרכים.

<מיכל אברה סמואל: יחד עם זאת, אי אפשר שתקופה כל-כך ארוכה כל הנושא של הגישור יהיה על מאזניים אחד בלבד - - -

<קריאה: - - -

<מיכל אברה סמואל: וכשבוחנים את השילוב של תלמידים יוצאי אתיופיה - - -

מרדכי יוגב: מיכל, לי חסרים נתונים.

מרדכי יוגב: אני מודה.

מרדכי יוגב: אולי נשמע אותם בעוד רגע ממשרד החינוך.

מרדכי יוגב: אבל אנחנו לא נוכל לראות את המצגת.

<מיכל אברה סמואל: אני רוצה להגיד נתונים: אנחנו הכשרנו 144 מגשרים חינוכיים-חברתיים.

<מיכל אברה סמואל: היום 80% מהם בוגרי תואר ראשון, 60% עוסקים בתחום הגישור, 30% עוסקים בתפקידים בכירים בכל מיני אגפים שונים.

<מיכל אברה סמואל: זה מבחינתנו יעד מרכזי ש"פידל" היום גם הציעה למשרד החינוך ומציעה למשרד החינוך להמשיך את תוכנית הגישור בהכשרה כפרופסיה להמשך.

<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שאנחנו צריכים לעבוד על מיצוב של תפקידי גישור בתוך משרד החינוך, ולהפוך את זה לפרופסיה של גישור רב-תרבותי או רכז הורים שייתן מענה לתוך בתי-הספר.

<מיכל אברה סמואל: "פידל" במודל העבודה של ההכשרה שלה נותנת מענה - - -

מרדכי יוגב: תודה, תודה.

מרדכי יוגב: אני מודה לך.

מרדכי יוגב: יש פה מישהו מחברי הכנסת שרוצה לפני משרד החינוך?

סופה לנדבר: אני רוצה אחרי משרד החינוך.

<עירית בירן: בוקר טוב.

<עירית בירן: קודם כל, אני רוצה להגיד שעבודת המגשרים היא עבודת קודש.

<עירית בירן: אין בכלל ויכוח על עבודת המגשרים.

<עירית בירן: אני חושבת שלאורך השנים היינו זקוקים לעבודת המגשרים ונזדקק להם גם בקליטות הבאות.

<קריאה: אז מה העניין לשים אותם?

<קריאה: - - -

<עירית בירן: אנחנו לא יכולים להגיד מילה אחת רעה על מה שהם עשו לאורך השנים וגם לא היום.

<עירית בירן: גם בוועדת הקליטה העליתי את זה ואני מעלה עוד פעם, והמנכ"לית שלנו פרסמה את זה – אנחנו מזמינים את המגשרים כקבוצה, כבודדים, לבוא ולהצטרף לתוך מערכת החינוך הישראלית.

<עירית בירן: אני בטוחה שיימצא שיבוץ לכל מגשר, ומתוך ה-76 או 78 מגשרים שיש כרגע ובסוף אוגוסט א יהיה להם חוזה כי הם עבדו בחוזה מסוים, יימצא מקום- - -

ענת ברקו: אתם מתחייבים על זה?

ענת ברקו: אתם מתחייבים שתמצאו מקום לכל אחד ואחת?

<עירית בירן: אנחנו נמצא מקום.

ענת ברקו: זה משמח.

<עירית בירן: אלה שיש להם תואר ותעודת הוראה – יהיה יותר קל, אלה שלא – ייבנה מהלך כדי להשלים להם את ההשכלה כדי שהם יוכלו להיכנס לתוך בתי-הספר.

<עירית בירן: אנחנו התחייבנו בדרך החדשה לקליטה של עוד 300 בני הקהילה לתוך מערכת החינוך - - -

<קריאות: - - -

אברהם נגוסה: > את צריכה להבהיר: בתוכנית מדובר על 300 מורים.

אברהם נגוסה: זה מורים - - -

<עירית בירן: אנחנו רוצים לקלוט אותם כעובדי חינוך במערכת החינוך.

<עירית בירן: מחנכים, ומורים ומובילים בתוך בתי-הספר, ושיעזרו לנו לעשות את השינוי.

<קריאות: - - -

מרדכי יוגב: רגע אחד, אני מבקש שתיתנו בבקשה לעירית לומר את דברה.

<עירית בירן: הסיפור הזה של צורך במכרז הוא חוק, ואנחנו עברנו על הוראות החוק.

<עירית בירן: החוק מבקש כל ארבע שנים לצאת למכרז.

<עירית בירן: הוא הוארך לעוד שנה ועוד שנה, והיום אנחנו בשנה השישית.

<עירית בירן: זה אומר שהאנשים האלה המשיכו לעבוד עם הסכם שנגרר משנה לשנה.

<עירית בירן: יגידו לך נציגי האגודה שגם יהיו בעיות כלכליות, שהם לא קיבלו את התקציב שהם היו אמורים לקבל כדי לשלם את השכר, כי זה נערך והיה קושי עם הייעוץ המשפטי - - -

<איתן מורן: אני חייב להגיד תגובה.

<איתן מורן: אפשר?

<עירית בירן: אוקי.

<איתן מורן: אנחנו שילמנו ב-15 השנים האחרונות – שיקום מישהו אחד ויגיד משהו אחר – את המשכורת בזמנו, במועדו, לפי ההסכם עם משרד החינוך.

<עירית בירן: בצורה הכי מכובדת שאפשר לעשות, כן.

<איתן מורן: ועוד משהו שצריך להגיד: ב-31 באוגוסט, אם לא תצא קריאה – ואני קורא לאדוניה היושב-ראש להוציא קריאה חד-משמעית למשרד החינוך: אני לא מכיר מסלול של קליטה כרגע של מגשר למשרד.

<איתן מורן: אני לא מכיר.

<איתן מורן: אני מכיר מסלול של קליטה של מורה.

מרדכי יוגב: דצמבר, התכוונת.

<איתן מורן: לא, לא.

<איתן מורן: בסוף שנת הלימודים הזו יפקע החוזה.

<עירית בירן: 31 באוגוסט.

סופה לנדבר: אפשר להגיד את תנאי המכרז - - -

<קריאות: - - -

סופה לנדבר: לא, אבל שתסביר לנו את תנאי המכרז.

<קריאות: - - -

מרדכי יוגב: חברים, אנחנו מבקשים לשמוע.

<איתן מורן: כל ההתקשרויות עם האגודה לקידום החינוך נעשו כחוק בהארכת התקשרות בסמכות חשכ"לית משרד החינוך.

<איתן מורן: תהליך אחד שלא הוזכר בו: היתה חקיקה - - -

סופה לנדבר: אתה נכנסת לה באמצע.

סופה לנדבר: תיתן לנו לשמוע - - -

<איתן מורן: אבל היה תהליך של חקיקה של הוועדה - - -

סופה לנדבר: לא, אבל תיתן לנו לשמוע.

סופה לנדבר: יש לי שאלה למשרד החינוך: בתנאי המכרז זה הכרחי השכלה חינוכית?

<עירית בירן: המגשרים במכרז החדש, זה שיצא אתמול לפרסום - - -

<קריאה: הוא יצא.

<עירית בירן: לא, כי אני שמעתי קולות שרוצים לעצור.

<עירית בירן: בגלל זה אמרתי.

<עירית בירן: הוא מכרז שמדבר על מגשרים לאותה אוכלוסיה של תלמידים עולים, שעלו, לא נולדו ילידי הארץ, והורים שעלו בשנים האחרונות.

<עירית בירן: אנחנו בצפי - - -

סופה לנדבר: אנחנו מבינים לאיזו אוכלוסיה.

סופה לנדבר: אני שואלת אותך משהו אחר - - -

<עירית בירן: סליחה, אני לא יכולה לענות - - -

סופה לנדבר: אני שואלת אותך:

סופה לנדבר: בתנאי המכרז - - -

<קריאה: - - -

<בני אדמסו מלסה: - - - זה בגלל הצעקות האלה, מנצלים אותנו.

<בני אדמסו מלסה: בשביל מה?

<בני אדמסו מלסה: אני רוצה שכל עדה תקבל עזרה מהמדינה, המדינה שלי והעם שלי.

<בני אדמסו מלסה: שייתנו לכולם.

מרדכי יוגב: ידידי, אני לא מכיר את שמך.

מרדכי יוגב: ידידי, הכול טוב.

מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך להוציא את מי שיפריע, כי אנחנו רוצים לסיים את הדברים בדקות ספורות - - -

<בני אדמסו מלסה: אה, סליחה.

מרדכי יוגב: ונשתדל לברר את העניין.

מרדכי יוגב: אני מניח שהוא לא ייגמר היום.

מרדכי יוגב: גם זה נכון.

אברהם נגוסה: > אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה.

מרדכי יוגב: רגע, רגע.

מרדכי יוגב: חברת הכנסת סופה לנדבר.

סופה לנדבר: אני לא סיימתי.

סופה לנדבר: אני שואלת, תנאי המכרז הזה מכריחים להיות עם השכלה גבוהה.

<עירית בירן: לא.

סופה לנדבר: אז כולם יכולים להשתתף ולהתקבל?

סופה לנדבר: כן?

<קריאות: - - -

אברהם נגוסה: > יש פה אי הבנה.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: שאלה חברת הכנסת סופה לנדבר, וקיבלת תשובה.

מרדכי יוגב: קיבלת תשובה?

אברהם נגוסה: > לא קיבלה תשובה - - -

מרדכי יוגב: עירית, רוצה להוסיף?

<עירית בירן: אני רוצה להוסיף כמה דברים.

<עירית בירן: הסיבה שאנחנו זקוקים למכרז, היא כי יש שינוי.

<עירית בירן: רוב המגשרים, רוב העבודה היתה ביישובים הוותיקים.

<עירית בירן: הקליטה של השנים האחרונות היא ביישובים אחרים.

<עירית בירן: הניוד של מגשר שעבד לאורך השנים בנתניה לעבודה בצפת או לעבודה בערד, איפה שייקלטו או איפה שנקלטים, מחייב משהו יותר פתוח, משהו יותר גמיש.

<עירית בירן: לצערנו או לשמחתנו, אנחנו רוצים קצת לפזר – מרכזי הקליטה עובדים היום במקומות אחרים, הדיור הזמני או הקבוע של חלק מהמשפחות מחייב להיצמד - - -

<זיוה מקונן-דגו: אבל מה זה קשור?

<זיוה מקונן-דגו: מה הקשר בין העולים החדשים לבין הגישור?

<זיוה מקונן-דגו: מה הקשר?

<קריאות: - - -

<עירית בירן: הוא מחייב לתת שירות לילד ולמשפחה.

<קריאות: - - -

מרדכי יוגב: רגע אחד.

מרדכי יוגב: לא, לא.

מרדכי יוגב: לא יהיה יותר.

מרדכי יוגב: לא נוכל - - -

<קריאה: תנו לחבר הכנסת אברהם לדבר - - -

<קריאה: אין לה מושג מה קורה בשטח, לאישה הזאת.

מרדכי יוגב: חברים.

מרדכי יוגב: אני אצטרך להוציא אותך.

מרדכי יוגב: פעם שנייה.

מרדכי יוגב: עוד פעם אחת – בחוץ.

מרדכי יוגב: את תסיימי, בבקשה.

מרדכי יוגב: הבהרת את דברייך.

מרדכי יוגב: אחרי זה אם לנועה יש עוד משהו להוסיף, ואחר-כך חברי הכנסת.

אברהם נגוסה: > אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה - - -

מרדכי יוגב: בסדר, עוד דקה.

מרדכי יוגב: תן לה רק לסיים את דבריה.

מרדכי יוגב: עירית.

<עירית בירן: אני רוצה להסביר למה אנחנו פיצלנו את זה - - -

מרדכי יוגב: הסברת על הגמישות ועל מקומות קליטה חדשים.

<עירית בירן: גישור למקומות קליטה חדשים והפיצול לשישה מחוזות, כי משרד החינוך עובד היום בפיזור למחוזות ולתת יותר מקום וכוח לנהל את העניינים בצורה יותר דיפרנציאלית ויותר מתאימה לפי הצרכים של כל איזור ואיזור.

<עירית בירן: משרד החינוך עובד כמחוזות ולכן המחוז בנוי - - - אם גוף יפנה, ויש כאן, אני בטוחה, סביב השולחן עוד כמה גופים שרוצים לפנות, וכן יזכה בשני מחוזות, זה יהיה יופי.

<עירית בירן: אם הוא יזכה רק במחוז אחד, זה גם יופי.

<עירית בירן: הרעיון הוא לפצל ולתת יותר גמישות ויכולת להגיע לשירות עד הילד, עד המשפחה ועד מקום החינוך שנותן תשובה לאותם ילדים שהם במרכזי הקליטה, לאותן משפחות שנקלטו בשנים האחרונות.

<קריאה: מה זה קשור?

<קריאה: זה לא קשור.

<קריאות: - - -

<עירית בירן: יש עוד שתובה אחת למה שנאמר.

<עירית בירן: אמרו שזה רק ענייני כסף, ואני רוצה להגיד שבשנה האחרונה יש שינוי בין פתיחת מכרזים במשרד החינוך וניתן יותר משקל לאיכות ופחות משקל להצעות התקציביות.

<עירית בירן: זה חשוב להגיד.

<קריאה: עדיין 40% זה - - -

אברהם נגוסה: > יש לי שאלה לגבי התוכנית החדשה.

אברהם נגוסה: אני מכיר את התוכנית הזאת.

אברהם נגוסה: כשאת אומרת במסגרת התוכנית הזאת הם יכולים להגיש, ואנחנו נקלוט אותם, זאת טעות והטעיה, מכיוון שבתוכנית מפורט שם שקיבלתם תקציב לגייס 300 מורים.

אברהם נגוסה: זה לא לקלוט את המגשרים.

אברהם נגוסה: אם שיניתם, אני אשמח.

אברהם נגוסה: אם שיניתם, אז תסבירי לנו.

<עירית בירן: החלטת המנכ"לית היא לפתוח את הדלתות לקלוט כל מגשר שמעוניין להיכנס למערכת החינוך - - -

אברהם נגוסה: > איך?

<עירית בירן: מצדי שהם יבואו, וכבר אמרתי את זה בוועדת הקליטה בפעם הקודמת כשהיית נוכח – אמרתם, או תבואו כרשימה משותפת, אתם רוצים, תפנו כבודדים.

<עירית בירן: אנחנו נקיים צוות שידבר איתם לקלוט - - -

<קריאות: - - -

אברהם נגוסה: > אני רוצה לדעת איך – לעבור הכשרה כמורים, את מתכוונת?

<עירית בירן: בהחלט.

<עירית בירן: כאנשי חינוך במערכת החינוך.

<קריאה: זה בלתי יישומי, מה שאת אומרת

מרדכי יוגב: עירית סיימת את דבריך?

מרדכי יוגב: נועה, את רוצה להוסיף?

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: חברת הכנסת ענת ברקו, בבקשה.

<זיוה מקונן-דגו: יש פה הטעיה.

<זיוה מקונן-דגו: יש פה הטעיה חמורה.

מרדכי יוגב: חברת הכנסת ענת ברקו.

<דוד מהרט: היא מדברת על מורים.

<דוד מהרט: היא מדברת על מורים.

<זיוה מקונן-דגו: גם אין לה 300.

<זיוה מקונן-דגו: מאיפה 300?

<זיוה מקונן-דגו: - - -

מרדכי יוגב: ידידי, דוד, שמענו פה הבטחה משרדית.

מרדכי יוגב: חברת הכנסת ענת ברקו, בבקשה.

ענת ברקו: קודם כל, אני לא ידעתי שיש פונקציה מהסוג הזה.

ענת ברקו: ואני שמחה לשמוע שיש פונקציה שעוסקת בגישור ובעצם מרככת את המפגש בין התלמידים לבין הדרישות הלימודיות, לבין הקטע של ההסתגלות לבין האינטראקציות החברתיות, ואני בהחלט חושבת שזה כלי שהוא אדיר.

ענת ברקו: בנוסף על זאת, יש כאן גם את המשתנה התרבותי, השפתי, שהוא היתרון העצום של האוכלוסיה שיושבת פה.

ענת ברקו: ולכן, לאור המצוקות שאנחנו רואים, ואני הייתי שואלת אם יש פונקציה כזאת בצבא, למשל.

ענת ברקו: כי בצבא, למשל, אנחנו רואים חבר'ה שמתחילים ב"פול" גז, ואחר-כך, כתוצאה מהמצוקות הללו, אין את הריפוד הזה.

ענת ברקו: משתדלים, אבל לא תמיד זה - - -

<זיוה מקונן-דגו: הגישור זה להורים.

<זיוה מקונן-דגו: לא לילדים.

מרדכי יוגב: טוב, אנחנו פשוט לא נוכל.

מרדכי יוגב: נצטרך לסכם.

ענת ברקו: אני רוצה רק שאלה.

<קריאות: - - -

<קריאה: למה רק להורים?

<קריאה: זה צוות חינוכי, הורים ותלמידים.

ענת ברקו: הרצף הוא לא רק התלמיד.

ענת ברקו: אני בטוחה שהמגשרים הללו גם נכנסים למשפחות, וגם מגיעים וגם מבקרים בבתים.

ענת ברקו: זה לא מסתיים בבית-ספר ובתלמידים.

ענת ברקו: ואני חושבת שהיתרון היחסי זה לא שמדובר רק בקביעות בעבודה.

ענת ברקו: מדובר בניסיון מצטבר שלא יסולא בפז.

ענת ברקו: אין לו תחליף לניסיון הזה, למקצועיות שאתם רכשתם במשך השנים.

ענת ברקו: ואני חושבת שגם אם יש מכרזים, ואני מפנה את זה למשרד החינוך, ואני בטוחה שלצורך מינהל תקין, אתם בסך-הכול משתדלים ועושים עבודתכם נאמנה, וזקוקים לזה.

ענת ברקו: לפעמים יש צורך שהוא ספציפי, הוא ייחודי.

ענת ברקו: צריך לראות איך מכניסים עוד גופים, אבל מצד שני, לוקחים את אלה שיש להם את הניסיון של 15 ו-20 שנה ככאלה שהם מוקדי ידע כדי להשתמש בהם קדימה.

ענת ברקו: ולנסות לראות, לתת להם את תנאי העבודה שיאפשרו את ההעסקה שלהם גם באופן מכבד, כי בסופו של דבר, אם הם לא יעשו את העבודה, אז אנחנו באמת נמצא את המספרים עולים – זה לא מספרים, זה בני אדם – באובדנות, באלימות, בעבריינות, בסמים, בפשיעה.

ענת ברקו: חבל.

מרדכי יוגב: ענת, אנחנו צריכים קצת לקצר.

ענת ברקו: תודה.

מרדכי יוגב: אני נותן לכם ממש 20 שניות.

<מרים יצחק: היתה לי תחושה שאני מבינה, אבל היום יותר מבוססת ההבנה שלי למה השטח נראה כמו שאני רואה אותו – כי משרד החינוך מנותק מהשטח לגמרי, לגמרי.

מרדכי יוגב: טוב, הבנו.

מרדכי יוגב: הבנו, מרים.

<מרים יצחק: תודה.

<בני אדמסו מלסה: שמי בני מלסה.

<בני אדמסו מלסה: אני מתנדב.

<בני אדמסו מלסה: אכן גם פניתי לכבוד השר באמצעות עורך-דין אורי בוסקילה.

<בני אדמסו מלסה: הוא קיבל מכתב, אני מאמין שאתה מכיר אותו.

מרדכי יוגב: הבת-ימי?

<בני אדמסו מלסה: כן.

<בני אדמסו מלסה: שלושה דברים: אל"ף, אני מבקש ממך, חבר הכנסת מוטי, ברשותך, אישית, תקדיש לי זמן להראות לך איך אנחנו לא יודעים לדרוש מהמדינה.

<בני אדמסו מלסה: יש פה אזרחים מאוד טובים.

<בני אדמסו מלסה: משרד החינוך עובד - - -

מרדכי יוגב: אני לא יכול.

מרדכי יוגב: תעשה: אחת, שתיים, שלוש.

מרדכי יוגב: אין יותר.

<בני אדמסו מלסה: אחד, אנחנו לא מסכימים שהתפיסה העולמית של האגודה הישראלית – אני רוצה שתיגש עכשיו לאשקלון - - -

<קריאה: מה יש לך? - - -

<בני אדמסו מלסה: שנייה, נשמה.

<בני אדמסו מלסה: אני לא נגדך.

מרדכי יוגב: אני חייב לסיים.

<בני אדמסו מלסה: אני אומר דבר אחד.

<בני אדמסו מלסה: יש סטודנטים שנולדו פה וגדלו פה וצריכים את העזרה הזו.

<בני אדמסו מלסה: זה אחד.

<בני אדמסו מלסה: שתיים, כל המגשרים, זה לא ערכי גם שמדינת ישראל שבאופן אוטומטי יפלטו אותם.

<בני אדמסו מלסה: וכמו שאמרנו, הם עובדים על כבוד השר, הוא לא יודע את האמת.

<בני אדמסו מלסה: תודה.

מרדכי יוגב: חבר הכנסת מנואל טרכטנברג, דקה.

מרדכי יוגב: ואנחנו נסכם.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזק את ידיכם גם באמירה וגם אני מקווה בסיכום תקיף שאתה תוכל להוציא מכאן, בקריאה ברורה שלא יתכן שיהיו מגשרים מכל סוג, אבל ודאי ובוודאי יוצאי אתיופיה, שיהיו מחוץ למערכת, יהיו מועסקים בהסדרי העסקה שהם פוגעניים, שלא נפלס להם דרך, השתלבות בתוך המערכת.

מנואל טרכטנברג: והפגיעה הזאת בהם מתגלגלת הלאה גם למטופלים.

מנואל טרכטנברג: אז קריאה חד-משמעית לקלוט אותם.

מנואל טרכטנברג: זה ייטיב עם המערכת, עם התפקיד שלהם וגם עם העתיד של העדה כולה.

מנואל טרכטנברג: תודה.

סופה לנדבר: אני רוצה רק משפט אחד.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, רבותי, במשך שנה שלמה משרד העלייה והקליטה, יחד עם נציגי יוצאי אתיופיה עבד על מסמך המלצות לכל משרדי הממשלה, יחד עם משרדי הממשלה.

סופה לנדבר: אני חושבת שהישיבה היום מיותרת בגלל שאם במשרד החינוך, שגם הוא השתתף סביב השולחן העגול, ושם ישבו כל הנציגים האלו ורבים יותר, שהמליצו את הדברים, איך הם רוצים למצוא את המקום בחברה הישראלית.

סופה לנדבר: אני חושבת שאת המסמך הזה צריכים לאמץ על-ידי משרד החינוך.

סופה לנדבר: ולדעתי, הישיבה הזאת היתה מיותרת אם היו מאמצים את המסמך הזה - - -

<קריאה: כבר אימצו את זה.

<קריאה: אימצו את זה.

סופה לנדבר: אני לא צריכה עזרה.

<קריאה: אנחנו דורשים דיון נוסף, אדוני היושב-ראש.

סופה לנדבר: אתה תתחיל עכשיו מהתחלה את הדברים.

אברהם נגוסה: > לא, אנחנו במקום אחר.

סופה לנדבר: באיזה מקום אתם?

מרדכי יוגב: חבר הכנסת אברהם,אנחנו מסכמים.

סופה לנדבר: אומנם אתה מבין שאתה יוצא אתיופיה ואני לא, אבל אני חושבת שיוצאי אתיופיה – אתה לא – עבדו על המסמך הזה, עבדו בוועדות - - -

מרדכי יוגב: סופה, אנחנו לא רבים בינינו.

סופה לנדבר: אנחנו לא רבים.

סופה לנדבר: אני פשוט רוצה להסביר.

סופה לנדבר: הם עבדו על ההמלצות, עבדו על שילוב בחברה הישראלית - - -

<קריאה: כל אחד מומחה על העדה הזאת.

סופה לנדבר: על המון דברים.

סופה לנדבר: הם אימצו את הדבר הזה, ולא יכול להיות שמשרד החינוך - - -

<קריאות: - - -

<קריאה: חברת הכנסת לנדבר, זה לא נכון מה שאת אומרת.

מרדכי יוגב: אנחנו מסכמים את הדברים.

מרדכי יוגב: אין לנו זמן יותר, ואנחנו גם צריכים לפנות את החדר.

<קריאה: אבל משפט, מילה - - -

מרדכי יוגב: לא, לא, לא.

<קריאה: יש פה אמירה מטעה.

מרדכי יוגב: אנחנו מסכמים כך: ראשית, ועדת החינוך, התרבות והספורט קיימה היום ישיבה בשני תתי-נושאים.

מרדכי יוגב: האחד, שילובם של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך, נושא שכמעט ולא הצלחנו לגעת בו, ולכן הוועדה תקיים דיון נוסף בנושא שילוב תלמידים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך.

מרדכי יוגב: נמצאת פה מנהלת הוועדה, יהודית והיא תדאג לזה גם על דעתו של היושב-ראש.

מרדכי יוגב: בנושא המגשרים, אני רוצה לומר משפט מקדים.

מרדכי יוגב: הקליטה של יהדות יוצאי אתיופיה היא ערך גדול והיסטורי – אין מה להוסיף הרבה – והיא היתה מורכבת יותר, ועדיין יש בה אתגרים, גם בקליטה המתמשכת הנוכחית של חדשים מקרוב באים, וגם בדור שני, ואי אפשר להתעלם מכך.

מרדכי יוגב: אני סבור, ופה אני אומר גם למשרד החינוך ולכל משרדי הממשלה, והיתה גם החלטת ממשלה שהוביל חבר הכנסת אברהם נגוסה, וכך מצופה מכולנו.

מרדכי יוגב: גם נשמע פה ברוח של חברי הכנסת שדיברו לפני, שכל משרדי הממשלה, אבל אולי בראשם משרד החינוך, משרד העלייה והקליטה ומשרד הרווחה, יובילו תהליכים של שילוב.

מרדכי יוגב: כך גם נעשה ומשתדלים, וזה נוגע גם לקליטה מקצועית וגם להעסקה כעובדי קבלן.

מרדכי יוגב: אני סבור כמו כולנו, וביטאתם את זה אתם, שעבודת המגשרים היא עבודת קודש.

מרדכי יוגב: יש פה גם ארגונים נוספים.

מרדכי יוגב: ויחד עם זה, מתוך שב-21 באוקטובר, בישיבה שהתקיימה פה, היתה פנייה של יושב-ראש הוועדה למשרד החינוך, או אם נאמר לפני כן מה שנאמר פה בתמצית, שמרכז ההיגוי ליוצאי אתיופיה קיים כבר מעל 26 שנה, אנשים עובדים פה 10, 15 ו-20 שנה, כ-70 עובדים ב-165 בתי-ספר, ונגיעה בכ-10,000 תלמידים יוצאי אתיופיה, וחוות-דעת אחת ששמענו מהשטח מיושבת-ראש מועצת התלמידים.

מרדכי יוגב: הוועדה קראה גם בעבר, ב-21 באוקטובר, בישיבה שהשתתפתי בה, להקפיא את המכרז.

מרדכי יוגב: אתם המשכתם עם ביורוקרטיה שאני אומר פה בסוגריים: היה חוק שיזם אותו חבר הכנסת עמרם מצנע בכנסת הקודמת ואני הייתי שותף לה, ונדמה לי שאימץ אותה חבר הכנסת ניסן סלומינסקי וחברים נוספים.

סופה לנדבר: איזה חוק?

מרדכי יוגב: החקיקה הזאת היתה שבתוכניות חינוכיות ייחודיות יהיה רשאי שר החינוך בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת החינוך, להחריג את המכרז ולדון בו לגופו של עניין.

מרדכי יוגב: זה עבר קריאה טרומית בכנסת הקודמת.

מרדכי יוגב: זה נעצר כי הכנסת התפזרה.

מרדכי יוגב: ונדמה שלי שעכשיו זה נמשך בהליכים.

מרדכי יוגב: ואנחנו נצטרך אולי לראות, גם בסיוע ועדת הקליטה שתתכנס בשבוע הבא, איך ניתן להאיץ דבר שכזה כדי לדון בו לגופו של עניין, ולא להשליך אחרי הגו מרכז היגוי שכולם מציינים שהוא פעל היטב.

מרדכי יוגב: ולראות אם ניתן לעצור.

מרדכי יוגב: זו קריאתנו המשותפת פה כרגע כוועדה, ואני אקריא אותה: להחריג את המכרז הזה ולהקפיא אותו.

מרדכי יוגב: עשיתם את זה לשנה אחת.

מרדכי יוגב: הוא יצא אתמול בכל זאת.

מרדכי יוגב: ככה יצא שהוא יצא לפרסום יום לפני הוועדה.

מרדכי יוגב: לא חושב שמישהו התכוון פה לגנוב את דעתה של הוועדה, אבל זה נראה חריף.

מרדכי יוגב: מכיוון שבמכרז הזה הארץ תחולק לשלושה מחוזות, ויש פה הפרטה של בגוף המקצועי כפי שנשמע פה, ויש פה גם אי יכולת של אותו גוף שפעל עד עכשיו, כי מקסימום נוכל לזכות בשני מחוזות, וגם אז.

מרדכי יוגב: ולעומת זה, בצד השני, המוסרי, של קלטת אנשים לא כעובדי קבלן – אני סבור שאם אתם תקלטו אותם כעובדי משרד החינוך, הרי שתוכלו להתנות להם שעובדת מנתניה תהיה חייבת לנסוע - - - אמי, שתחיה לחיים ארוכים, היתה מנחת לשון, ונסעה מחיפה עד קרית-שמונה, נצרת עלית, רמת הגולן, ובית-שאן ותענכים.

מרדכי יוגב: היתה יוצאת בחמש בבוקר ועומדת באוטובוס לגליל, גם בגיל 60 ו-65 שנה.

מרדכי יוגב: והדבר הוא אפשרי.

מרדכי יוגב: וקליטתם, בין אם כמגשרים או מחנכים, ועל גביהם, על בסיס הפרישה ועל בסיס החיים הנדרשים, אתם תמשיכו לנהל את העניין בתוך משרד החינוך.

מרדכי יוגב: חוק חובת המכרזים הוא חשוב, אבל הוא כנראה לא מתאים למיזמים החינוכיים הייחודיים האלה, כמו זה.

מרדכי יוגב: ואנחנו מבקשים כן להקפיא אותו, וכן להמתין ולהחריג אותו בחוק שהוא בתהליכי חקיקה כרגע.

מרדכי יוגב: ואנחנו קוראים לכם כך לעשות.

מרדכי יוגב: ואנחנו קוראים לכם גם לקלוט את כל עובדי מרכז ההיגוי, ופה זה פרטני.

מרדכי יוגב: זה שהמנכ"לית הבטיחה הבטחה כללית זה איננו מספיק.

מרדכי יוגב: ולכן בוועדת מעקב נוספת נצטרך להתייחס לזה גם באופן פרטני: אם המכרז הוקפא, אם ניתנת היכולת לשלב את 70 עובדי המרכז ולקלוט אותם בהסכמים אישיים, אם כמגשרים, אם כעובדי מערכת החינוך, וזו קריאתה של כל הוועדה.

מרדכי יוגב: אני שאלתי קודם גם חברי כנסת שיצאו אם הם כך סבורים, שאלתי אותם אחד-אחד.

מרדכי יוגב: ואנחנו נודה לכם על הטיפול הזה ואנחנו נמשיך ונעקוב אחרי הדבר הזה, עם תמיכה בקידומה של אותה חקיקה להחרגה.

מרדכי יוגב: תודה.