הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 39, 2015-10-27 11:00

קארין אלהרר: בוקר טוב.

קארין אלהרר: אני פותחת את דיון הוועדה בנושא דוח מבקר המדינה על משבר הדיור מפברואר 2015, דוח מיוחד שיצא.

קארין אלהרר: אני רוצה לברך את כבוד שר האוצר משה כחלון, כבוד שר הבינוי והשיכון יואב גלנט, את סגן שר האוצר יצחק כהן ואת חבר הכנסת דב חנין שהוא יושב ראש השדולה למען דיור בכנסת ישראל.

דב חנין: יחד עם אילן גילאון.

קארין אלהרר: יחד עם חבר הכנסת אילן גילאון, ובעצם ביוזמתם ובחסותם מתנהלים בוועדות השונות דיונים בנושא דיור והוועדה לביקורת המדינה שמחה מאוד לקיים את הדיון ביום המיוחד הזה.

קארין אלהרר: אני אפתח את הדיון ואומר את הדבר הטריביאלי המתבקש.

קארין אלהרר: אין אדם בישראל שלא רוצה קורת גג ונושא הדיור הוא נושא מכביד.

קארין אלהרר: פעם זה היה רק על המעמד הנמוך והיום זה על המעמד נמוך-גבוה, גבוה פלוס, ונדמה שהנושא הזה של דירה הוא חלום שהולך ומתרחק.

קארין אלהרר: לאחרונה ראינו את הנתונים לגבי מספר המשכורות הדרושות שרק הלך ועלה.

קארין אלהרר: הדוח שפורסם הוא דוח שמתייחס לתקופה ישנה ואני לא רוצה לדון בממצאים של הדוח ממש אלא מה שנרצה לראות כאן היום ולשמוע מכבוד השרים אלה הלקחים שנלמדו ואני מקווה, בהכירי את הנפשות הפועלות, שנלמדו לקחים.

קארין אלהרר: לפני שאני אעביר את רשות הדיבור, אני אשמח שבדברים שלכם – אני בטוחה שהבאתם לכאן נתונים – תתייחסו למספר יחידות הדיור שישווקו ב-2015 וב-2016 בחלוקה לאזורי ביקוש ופריפריה, והיעדים שהמשרד קבע לעצמו.

קארין אלהרר: התפרסם שקבינט הדיור התכנס אך אתמול ואני מניחה שיש יעדים ארוכי טווח בנוסף ליעדים קצרי טווח.

קארין אלהרר: מבקר המדינה כתב בדוח לא מעט על מחיר תכנית למשתכן ואנחנו רואים שהתכנית חוזרת לכותרות ואולי צריך לברך על כך, אבל נשמח להבין את התכנית כפי שאתם רואים אותה.

קארין אלהרר: נרצה לשמוע איך המסקנות של מבקר המדינה באות לידי ביטוי בתכנית שאתה אדוני שר האוצר יוצא אתה במלוא הכוח.

קארין אלהרר: אני מבינה שעברו סמכויות למשרד האוצר שמצד אחד זה מצוין שיש גוף שמרכז ומפקח אבל גם להבין לטובת אזרחי מדינת ישראל מה בעצם הסמכויות שנותרו במשרד הבינוי והשיכון.

קארין אלהרר: דרך אגב, להזכיר לכולנו, בקדנציה הקודמת המשרד היה משרד הבינוי ועכשיו המשרד נקרא משרד הבינוי והשיכון.

קארין אלהרר: נרצה להבין מה נמצא שם.

יואב גלנט: יש לנו סמכויות בלי סוף.

יואב גלנט: לא חסר לנו.

קארין אלהרר: מיד נשמע בהרחבה.

קארין אלהרר: גם הנושא של התנהלות מוסדות התכנון ועבודתם כפי שבאו לידי ביטוי בדוח מבקר המדינה, אני אשמח לקבל התייחסות איך אתם עומלים על שיפור הליקויים שעלו.

קארין אלהרר: בכלל, נרצה לשמוע כל דבר חדש בו תוכלו לעדכן אותנו ואת האזרחים שצפים בנו, הדיון משודר, דברים שישמחו אותנו.

קארין אלהרר: עברנו סופה קשה, היו מאתיים אלף בתי אב מנותקים מחשמל והגיע הזמן לחדשות טובות, אדוני השר.

קארין אלהרר: בטרם אתן לכבוד השרים את רשות הדיבור, אני אבקש מגברת ליאורה שמעוני, מנהלת החטיבה במשרד מבקר המדינה, לומר מספר דברים.

<ליאורה שמעוני: בוקר טוב לכולם.

<ליאורה שמעוני: ראשית, לפני שאני אתחיל בדברים, אני רוצה להתנצל בשם מבקר המדינה שתכנן להגיע לכאן אבל נבצר ממנו בשל איזשהו אירוע פרטי.

<ליאורה שמעוני: הוא ביקש ממני למסור כמה דברים לפני שאנחנו מתחילים בדיון: פתגם ידוע אומר ביתו של אדם מבצרו אולם במובן הצר יותר, הוא קורת גג.

<ליאורה שמעוני: הדבר האלמנטרי ביותר בחיי אדם וכך אף בטבע.

<ליאורה שמעוני: זכות האדם לדיור הינה זכות חוקתית וזו עמדה לנגד עיניי בהכנת דוח זה.

<ליאורה שמעוני: זה אחד הדוחות הארוכים שיצאו מלפני, הוא חוצה חטיבות במשרדנו וזאת בשל חשיבותו הרבה.

<ליאורה שמעוני: על כך אני מודה לכל הצוותים וחלק מהצוותים שעסקו בדוח הזה נמצאים כאן היום.

<ליאורה שמעוני: תודה גם לשר הבינוי והשיכון על תרומתו החשובה בנושא רכישת הדירות לממתינים בדיור הציבורי על ידי חברת פרזות ולכל אלה שלא נחו עד לשלב הביצוע בפועל, חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס וגם אחרים שנרתמו לצורך פתרון הבעיה הקשה והכאובה הזאת".

<ליאורה שמעוני: לפני שאני אסקור את הדוח עצמו, אני רוצה לומר עוד כמה מלים בהמשך למה שאמר מבקר המדינה.

<ליאורה שמעוני: הדוח הזה הוא באמת דוח מאוד מאוד מקיף ועסקו בו שלוש חטיבות בתוך המשרד שלנו וזאת במטרה לתת תמונה אחת כוללת על שוק הדיור.

<ליאורה שמעוני: כאשר אנחנו מדברים עוד משלב קביעת המדיניות, אנחנו סקרנו מה נעשה בתחום המדיניות, אנחנו סקרנו גם מה המצב הנוכחי ומה הייתה תמונת המצב בעת שאנחנו עשינו את דוח הביקורת.

<ליאורה שמעוני: תמונת המצב הזאת שימשה בסופו של דבר כתשתית לנתונים לכל הפרקים של הדוח.

<ליאורה שמעוני: מלבד נושא המדיניות כמובן עסקנו ופירקנו את שרשרת הייצור של הכנת הדירה.

<ליאורה שמעוני: אנחנו נעלה כאן את המצגת שהכנו.

<ליאורה שמעוני: פירקנו את שרשרת הייצור על כל החוליות שלה החל משלב ייזום התכנון וכלה בשלב שבו נחתמות העסקאות.

<ליאורה שמעוני: ניתחנו חוליה אחר חוליה ובסופו של דבר גם בדקנו שתי תכניות מרכזיות שהממשלה הובילה – האחת, המחיר למשתכן, והשנייה, התכנית של השכרה לטווח ארוך במחיר מפוקח.

<ליאורה שמעוני: היתרון הגדול של הדוח הזה, למרות שהרבה מאוד מהדברים ידועים, הוא בכך שקודם כל ניתנה תמונה אחת שלמה ומלאה, ופעם שנייה, הדוח הזה יכול לשמש כתכנית עבודה.

<ליאורה שמעוני: כאן אני רוצה להגיד גם תודה גם לשר האוצר וגם לשר הבינוי והשיכון שנפגשנו אתם אצל המבקר ושניהם קיבלו את הממצאים שבדוח ושניהם, וכל אחד בדרך שלו, אמרו שהדוח הזה מהווה תשתית לתכנית עבודה לקראת העתיד.

<ליאורה שמעוני: בכך מהווה הדוח טיפול בליקויים שאנחנו העלינו.

<ליאורה שמעוני: יישום ההמלצות יכול להוות כלי על מנת לפתור את משבר הדיור, על מנת לפחות להתמודד עם הכשלים.

<ליאורה שמעוני: כמו שאתם יודעים, משנת 2008 עד שנת 2013 חלה עלייה ריאלית חדה מאוד במחירי הדיור.

<ליאורה שמעוני: העלייה הריאלית הייתה בשיעור של כ-55 אחוזים, בעוד העלייה במחירי שכר הדירה הייתה בשיעור של שלושים אחוזים.

<ליאורה שמעוני: אנחנו מדברים כאן על פערים גדולים מאוד שנבעו בין ההיצע לבין הביקוש.

<ליאורה שמעוני: זאת מילת המפתח, הפער בין ההיצע לבין הביקוש.

<ליאורה שמעוני: הפער, כמו שהעריך אותו משרד השיכון בזמנו, עמד על כ-115 אלף יחידות דיור בשנים 2002-2012, כאשר חלק גדול מהפער הזה מדבר גם על האפיון של הצרכים של אותם משקי בית שזקוקים לדירות.

<ליאורה שמעוני: בין היתר אנחנו למשל הצבענו על כך שמספר יחידות הדיור שהן יחידות קטנות - אתם יכולים לראות את זה במצגת – שישה אחוזים מכלל הדירות שבנייתן החלה ב-2013 דירות עד שלושה חדרים.

<ליאורה שמעוני: שימו לב כאן למה שאנחנו רוצים להראות.

<ליאורה שמעוני: הקו הירוק מסמל את מחירי הדירות.

<ליאורה שמעוני: אנחנו רואים עלייה חדה שחלה בערך משנת 2008 או אפילו בסוף שנת 2007 והיא הולכת ועולה עד לנתונים שלנו לגבי 2013 והרבעונים הראשונים של שנת 2014.

<ליאורה שמעוני: במקביל לעלייה במחירי הדיור, הקו הכחול מסמל את העלייה בתמ"ג שגם הוא עלה בצורה מקבילה פחות או יותר גם לעליית מחירי הדיור.

<ליאורה שמעוני: לעומת זאת, הקו האדום מסמל את השכר של משרת שכיר במשק וכפי שאתם רואים הוא מדשדש אי שם סביב המאה והוא לא עולה.

<ליאורה שמעוני: נטל הוצאות הדיור שאנחנו מדברים עליו, הוא בדיוק הפער הזה שבין מחירי הדיור לבין משרת השכיר במשק.

<ליאורה שמעוני: הפער הזה מסמל את ההכבדה שנוצרת על משקי הבית.

<ליאורה שמעוני: היכן היא באה לידי ביטוי?

<ליאורה שמעוני: היא באה לידי ביטוי בעיקר באותם עשירונים נמוכים.

<ליאורה שמעוני: כאשר אנחנו מדברים על עשירונים נמוכים, אנחנו לא מדברים רק על עשירון 1, 2 ו-3 שהוא באמת העשירון החלש מאוד ושם יש גם סיוע של הדיור הציבורי.

<ליאורה שמעוני: אנחנו מדברים על אלה שמגיעים עד לעשירון השישי ושימו לב, בעשירון השישי שיעור נטל הוצאות הדיור מהווה 25 אחוזים מסך ההוצאות של משק הבית.

<ליאורה שמעוני: בעולם מקובל להניח שכאשר הוצאות הדיור חוצות את רף השלושים אחוזים, משק הבית נמצא בסכנה.

<ליאורה שמעוני: מהי הסכנה הזאת?

<ליאורה שמעוני: הסכנה הזאת יכולה לנבוע ממצבו האישי של אותו שכיר, אם הוא חלילה מפסיק לעבוד, אם משתנה המצב המשפחתי שלו ומצד שני יכולה גם להיות השפעה של שינויים בריבית.

<ליאורה שמעוני: הדברים הללו מביאים לידי כך שאותו משק בית מתערער מצבו הכלכלי עד כדי סכנה.

<ליאורה שמעוני: אם תשימו לב, כבר בעשירון הרביעי אנחנו מגיעים ל-29 אחוזים ואנחנו ממש ממש מגרדים את סף השלושים אחוזים.

<ליאורה שמעוני: דרך אגב, יש גם אסכולות אחרות שאומרות שסף של 25 אחוזים הוא כבר סף בעייתי.

<ליאורה שמעוני: מבחינת הליקויים שאנחנו מצאנו.

<ליאורה שמעוני: אחד הליקויים המשמעותיים ולמעשה הוא חוצה את כל התחומים שנוגעים לשוק הדיור, הוא בעיית המידע.

<ליאורה שמעוני: מסתבר שהמידע מפוצל בין הרבה מאוד גורמים, אין קשר בין המידע שנמצא אצל המשרדים השונים ואצל האורגנים השונים, המידע הקיים לא אמין, לא שלם, לא זמין ובסופו של דבר החלטות שמתקבלות מתקבלות על בסיס מידע לא סדור ולא מהימן.

<ליאורה שמעוני: אין מידע מדויק על נטל הוצאות הדיור ועל ההשפעה שלו על עליית מחירי הדיור ומצבם הכלכלי והחברתי של משקי הבית.

<ליאורה שמעוני: אין מידע על גודל המלאי התכנוני וגם המידע שקיים, לא ידוע כמה מתוכו הוא מלאי זמין, כמה מתוכו ניתן לשווק.

<ליאורה שמעוני: כאשר יש פער במידע, ההחלטות שאתה מקבל הן החלטות לא מהימנות.

<ליאורה שמעוני: אין מידע על אומדן הביקושים בשוק.

<ליאורה שמעוני: הקובץ של רשות המסים הוא קובץ שמשמש לבדיקת שינויים במחירי הדיור והוא חסר ולא מדויק.

<ליאורה שמעוני: על בסיס הקובץ הזה בסופו של דבר מתקבלות החלטות משמעותיות.

<ליאורה שמעוני: לא נבחן באיזו מידה משפיעה רכישת הדיור לצורך השקעה על רמות הביקושים וכמובן על מחירי הדיור.

<ליאורה שמעוני: בתחום המדיניות.

<ליאורה שמעוני: אנחנו העלינו בעצם כשל בהתוויה של מדיניות הדיור הממשלתית.

<ליאורה שמעוני: לא נקבעה תכנית עבודה אסטרטגית רב שנתית, לא נקבעו יעדי מדיניות מוסכמים המתואמים בין הגופים הנוגעים, לא מונה גוף אחד שמתכלל ומשרד הבינוי, מינהל התכנון ורמ"י לא קבעו גם מדיניות בנוגע לדיור בר השגה שעד היום לא ברור מה זה המושג הזה, מה הכוונה כאשר מדברים על דיור בר השגה והטרמינולוגיה הזאת היא טרמינולוגיה שהיא מפושטת ולא ברורה.

<ליאורה שמעוני: חשוב לציין בעניין הזה שלמרות שהזינוק במחירי הדיור החל כבר ב-2008, רק ביולי 2010, בערך שנתיים וחצי, יותר משנתיים וחצי, אחרי שכבר כולם מבינים שאנחנו נמצאים על ספו של משבר, רק ביולי 2010 ראש הממשלה מר בנימין נתניהו קיבל החלטה שיש להוריד את מחירי הדיור.

<ליאורה שמעוני: החלטה פשוטה וברורה - יש להוריד את מחירי הדיור.

<ליאורה שמעוני: בנושא המימון וצעדי המיסוי.

<ליאורה שמעוני: כמו שאתם יודעים, בנק ישראל נוקט בצעדים שונים שמשפיעים בכיוונים שונים על מחירי הדיור.

<ליאורה שמעוני: מחד הוא נוקט במדיניות של ריבית נמוכה שמשליכה על הגדלת הביקושים ומכאן גם כמובן על עליית המחירים, ומנגד הוא נקט בצעדים להבטחת הייצוב של המערכת הבנקאית בתחום המשכנתאות על מנת למתן את הביקושים.

<ליאורה שמעוני: צעדי מיסוי המקרקעין שננקטו יושמו באיחור ללא עבודת מטה וללא בקרה מספקת.

<ליאורה שמעוני: אין מעקב אחר ההשפעות של הוראות מיסוי מקרקעין על המשק ולא נבדק בכלל האם אותן הוראות שקבעו, האם הן השיגו את היעדים שלהן.

<ליאורה שמעוני: אני רוצה לתאר בקצרה את שרשרת הייצור של יחידות הדיור למרות שכולם מכירים, אבל בכל זאת, על מנת לעשות סדר בדברים.

<ליאורה שמעוני: זאת שרשרת הייצור אותה אנחנו בדקנו.

<ליאורה שמעוני: הצבענו על כך שקיים תכנון בחסר של קרקעות המדינה.

<ליאורה שמעוני: אם תשימו לב כאן, אנחנו רואים שיעדי הממשלה שנקבעו היו מתן הרשאות בהיקף של 220 אלף יחידות דיור כאשר בפועל בסך הכול ניתנו 52 אלף.

<ליאורה שמעוני: כאן מתחיל הכשל הגדול.

<ליאורה שמעוני: גם על מנת לקצר את כל ההסבר, דמיינו לעצמכם משפך שמתחיל במקום הזה, כאן אנחנו נמצאים בייזום של התכנון והוא הולך וצר על פני שרשרת הייצור כאשר בסופו של דבר במקום הצר ביותר, שם יוצאות העסקאות שנחתמו.

<ליאורה שמעוני: במסגרת הזאת של המשפך, יש נפל לאורך כל הדרך של יחידות.

<ליאורה שמעוני: יש נפל, יש פחת שהולך וקטן עד שבסופו של דבר בבדיקה שאנחנו עשינו, אנחנו מגיעים למסקנה ש-66 אחוזים מסך התכנון הראשוני מגיע בסופו של דבר לידי ביצוע באמצעות עסקאות שנחתמות.

<ליאורה שמעוני: אתם יכולים לראות כאן את הנתונים לגבי הגשת התכניות למוסדות התכנון.

<ליאורה שמעוני: שוב, אנחנו רואים כאן את הפערים הגדולים.

<ליאורה שמעוני: הליקויים שאנחנו העלינו כאן, וזה באמת בקצרה, הם בנושא החלטות ממשלה שהתקבלו ללא עבודת מטה, הרשאות תכנון שנתנה רמ"י נמוכות מיעדי התכנון, ושוב, לאורך כל הדרך, כל הביצועים הם פחותים מהחלטות הממשלה והם פחותים מהתכנון הקודם.

<ליאורה שמעוני: בסך הכול בשנים 2007-2013 עמדו, כמו שאמרתי, ב-66 אחוזים מיעדי הממשלה והפער עמד על כמאה אלף יחידות דיור שהתמקד בעיקר באזור המרכז, באזור תל אביב, כאשר התכנון בפועל לא תאם גם את הצרכים של השוק.

<ליאורה שמעוני: אני אתן למירי חברתי שתשלים.

קארין אלהרר: משפט אחרון כי אנחנו חייבים להתקדם.

<מירי רזין: שני הדגשים.

<מירי רזין: בדקנו את כל הנושא של התכנון והרישוי ואני חושבת שיש שני ממצאים חשובים כאשר האחד הוא שתמ"א 35 לא עמדה ביעדים שלה ולא השיגה פיזור אוכלוסייה, והשני, לגבי משך הליך התכנון כאשר מצאנו שלוקח חמש וחצי שנים לאשר תכניות ולוקח 12 שנים בשרשרת הייצור מהיום שהתכנית מגיעה למוסדות התכנון עד שבעצם מקבלים את המפתח כדי להיכנס לדירה.

אילן גילאון: הייתי רוצה לשמוע האם חלו שינויים, ואיזה, בין הדוח הקודם לדוח הזה.

קארין אלהרר: מיד אתן לך את רשות הדיבור.

קארין אלהרר: חבר הכנסת דב חנין, ממש בקצרה.

דב חנין: תודה גברתי יושבת הראש, תודה על הדיון הזה שהוא חשוב ותודה לכם רבותיי השרים שהצטרפתם.

דב חנין: ברכות למבקר על הדוח החשוב.

דב חנין: משבר הדיור באמת מצויר בדוח שלכם בתמונה מאוד קודרת וזאת תמונה חברתית.

דב חנין: לא כולם נפגעים באותה צורה ולא כולם נפגעים באותה מידה וזאת תרומה אחת מאוד חשובה שלכם.

דב חנין: הדוח הזה גם מסמל קווי מתאר של הבעיה הזאת.

דב חנין: אם לא נדע לאבחן נכון את המחלה, לא נמצא אף פעם תרופה.

דב חנין: אני רוצה לומר מה לטעמי הבעיה.

דב חנין: משבר הדיור הוא לא תולדה של טעות, הוא לא גזרה משמים אלא הוא תולדה של מדיניות והמדיניות הזאת, אם אפשר לסכם בשתי מלים, היא נסיגת המדינה.

דב חנין: נסיגת המדינה מניהול הקרקעות שלה – במקום לנהל קרקעות כדי לבנות דירות, ניהלו קרקעות כדי לעשות כסף.

דב חנין: נסיגת המדינה מבנייה ציבורית ותקציבית שמדינת ישראל ידעה לעשות לאורך הרבה שנים ופתרה הרבה בעיות דיור.

דב חנין: נסיגת המדינה ממעורבות בשוק המשכנתאות.

דב חנין: נסיגת המדינה מטיפול בביקושים, ביקושים שבחלקם תוצאה של ריבית נמוכה כאשר אין אפשרות לחסוך לטווח בינוני וארוך ולכן כל הביקושים הולכים לתחום הדיור.

דב חנין: נסיגת המדינה מטיפול בשוק ההשכרה, מהסדרה של שוק ההשכרה.

דב חנין: סוגיית ההשכרה לטווח ארוך לגביה הונח נייר מעניין בפני הוועדה.

דב חנין: נסיגת המדינה שעד היום נמשכת מהגדרה ומטיפול בסוגיה של דיור בר השגה.

דב חנין: כל כך הרבה מדברים על דיור בר השגה ועדיין לא הגדרנו אותו, וכאשר לא מגדירים, אי אפשר לייצר את זה.

דב חנין: אני חושב שכל עוד לא נטפל בנסיגת המדינה, לא נפתור את הבעיה.

דב חנין: נעשה הרבה דברים אחרים אבל לא נפתור את הבעיה.

דב חנין: בהקשר הזה אני רוצה לברך על התחלה של שינוי שאני רואה.

דב חנין: אדוני שר האוצר, התחלה של טיפול אחרי הרבה שנים שאנחנו צועקים על זה, התחלה של טיפול בשוק הביקושים.

דב חנין: אם לא נרסן ביקושים, לא נטפל כי רק היצע לא יפתור את הבעיות.

דב חנין: כלכלת ההיצע היא אידיאולוגיה מאוד חזקה אבל היא לא תמיד מחוברת למציאות.

דב חנין: התחלה של בנייה ציבורית כאשר המדינה אומרת אנחנו נבנה - אני חושב שזה דבר חשוב ותקדימי וחשוב להרחיב אותו.

דב חנין: התחלה של שינוי בתחום הדיור הציבורי.

דב חנין: אני באמת מברך אתכם על ההתחלות בכיוון הנכון ומקווה שלמרות קולות אחרים ואידיאולוגיות אחרות שנמצאות בממשלה תצליחו לקדם את זה במלוא הכוח.

דב חנין: אני מקווה שבאמת ביום הזה נצליח לקדם את השינוי סוף סוף אחרי הרבה מאמצים.

דב חנין: אני מתנצל שלא אשאר עד סוף הדיון כי יש לנו המון דיונים בנושא דיור בוועדות ואנחנו רצים בין הוועדות השונות.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת אילן גילאון.

אילן גילאון: תודה רבה.

אילן גילאון: אני קודם כל רוצה לברך את שני השרים.

אילן גילאון: זה עדיין לא שלב לביקורת.

אילן גילאון: כמו שחברי דב אומר, הדוח הזה, שהוא דוח חמור, הוא לא הדוח הראשון, הוא דוח של מגמה, אחרי שנים מתקופה מסוימת של התפרקות מהחבילה המרכזית.

אילן גילאון: אנחנו כן - זה עניין של תפיסת עולם - מצדדים בכך שמדינה צריכה לדאוג לחינוך, בריאות, תעסוקה וקורת גג והנושא הוא קורת גג.

אילן גילאון: אני חושב שמסתמנים דברים טובים.

אילן גילאון: אני לא בא בביקורת כרגע אבל אני רוצה לומר ממה אני הייתי שבע רצון בסוף התהליך הזה.

אילן גילאון: נדמה לי שבסוף המושב הזה נצטרך לראות את הדברים שקורים בשטח.

אילן גילאון: גם אנחנו עצמנו כבר מבולבלים מכל כך הרבה שמות מקוריים של שרים מקוריים שבאו עם ו"דלים, ותמ"לים וכל השמות שאתם רוצים, מחיר מטרה, מחיר למשתכן, ובסופו של דבר השאלה המרכזית היא איך אנחנו יוצרים מצב שכל מי שזקוק לקורת גג יוכל להשיג אותה בכל האופנים האפשריים.

אילן גילאון: סבא שלי תמיד היה אומר שבשביל שלא תהיה אבטלה, צריך עבדה.

אילן גילאון: כדי שלא יהיו מחוסרי דיור, צריך בסופו של דבר דירות וזה מבחן התוצאה בסופו של עניין.

אילן גילאון: הייתי מאוד שמח אם הייתי רואה שינוי במדינה, אתה דיברת על קפיטליזם בחמלה.

אילן גילאון: אני לא מאמין בחמלה במדינה.

אילן גילאון: אני חושב שבמדינה יש רק חלוקה ואוניברסליות וזאת רמת האחריות.

אילן גילאון: הייתי מאוד שמח אם מדינת ישראל הייתה מעזה לקחת ולראות את עצמה בחזרה באופן ציבורי אחראית לדירות ממש, להיות בעלת הבית בתחום של דיור בר השגה, בתחום של דיור להשכרה מוגן כאשר קורים דברים.

אילן גילאון: דברים קטנים, אבל הם כבר התחילו לקרות ואני חושב שהמגמה היא נכונה.

אילן גילאון: אני חושב שהשר באופן מידי טיפל או מטפל בשלב הזה נכון בהכנסה לשימוש של דירות שלא השתמשו בהן במהלך שנים בלי שום סיבה, אבל המדינה לא צריכה לפחד והיא צריכה להחזיר בסופו של דבר לדיור הציבורי את שלושת המיליארדים הגזולים שנלקחו משם בניגוד לחוק.

אילן גילאון: לכם יש הזדמנות ענקית להפר את המצב הזה שמדינת ישראל או ממשלת ישראל היא העבריינית והיא זו שעברה על החוק.

אילן גילאון: לכן אני אומר שהייתי מאוד שבע רצון אם בסוף המושב הזה נתחיל לראות ירידה - ואכן הייתה השנה ירידה, אמנם מזערית ואני מקווה שזה לא עניין תקופתי אלא עניין של מגמה – במחירים, לראות טיפול נכון בדיור הציבורי, לראות טיפול נכון בנושא של הסיוע לשכר דירה שהיום איננו ריאלי באופן מוחלט או אפילו בממוצע כשליש מעלות דירה.

אילן גילאון: דירה לא צריכה להעיק על ההכנסה של אדם במדינה מתוקנת יותר מאשר שליש הכנסתו.

אילן גילאון: זה צריך להיות וכל שאר התיקונים הם במקומות האחרים.

אילן גילאון: הנושא המרכזי הוא ללכת לניו דיל בתחום הבנייה.

אילן גילאון: יש לכם את היכולת הזאת לאגם את המשרדים הממשלתיים וללכת למאמץ כזה, בלי פחד.

אילן גילאון: חבר'ה, בלי פחד.

אילן גילאון: מותר למדינה הזאת להחזיק דירות.

אילן גילאון: כאשר היא הייתה במחסור הכי גדול, היא הבינה שצריך לספק דירה לכל בן אדם, דירה קטנה וצנועה במקום מסוים.

אילן גילאון: אני כמשפחה חד ילדית – אני בא מקום שהיו משפחות לא חד הוריות אלא משפחות רק עם ילד אחד – באתי עם הורי כעולה חדש באמצע שנותה-60 וקיבלתי ממדינת ישראל דירה כי הם הבינו שצריך לספק לכל אחד קורת גג.

אילן גילאון: לאחר מכן יש את הבחירה.

אילן גילאון: אלה הן החובות.

אילן גילאון: אתה עם שלושת ה-מ"מ של ז'בוטינסקי, לא? זה נקרא מעון.

משה כחלון: מדור.

קארין אלהרר: אדוני שר האוצר, בבקשה.

משה כחלון: שלום, בוקר טוב גברתי יושבת ראש הוועדה חברת הכנסת קארין אלהרר, אדוני שר הבינוי והשיכון יואב גלנט, ידידיי ממשרד מבקר המדינה, ליאורה, מירי וצבי.

משה כחלון: ראשית, תודה רבה על הדוח למרות שהדוח לא דן בתקופתנו.

משה כחלון: כאשר הוצאתם את הדוח הזה, הייתי אזרח ואפילו לא הייתי חבר כנסת אבל תמיד נעים לראות שגיאות של אחרים.

משה כחלון: אנחנו כאן כדי לתת מענה ותשובות.

משה כחלון: כפי שציינת, גם השר גלנט וגם אני התארחנו אצלכם וקיבלנו את עיקרי הדוח ואכן הדוח היווה לנו תשתית ופלטפורמה לתכניות ובהמשך כמובן השר גלנט ידבר על התחומים שלו וערן ניצן ידבר על הדוח מול הפתרונות ומול מה שנקרא תיקוני הליקויים ממש אחד לאחד.

משה כחלון: אני ברשות

משה כחלון: כם אדבר באופן כללי ואהיה כמה שאוכל קצר.

משה כחלון: נמצא אתנו כאן ידידי יצחק כהן שיש לו חלק גדול בכל הנושא הזה.

משה כחלון: אני לא חושב שמטרת הפגישה היום, לפחות לא מבחינתי, היא לחפש אשמים.

משה כחלון: אני נבחרתי, ביקשתי מאוד את התפקיד, דרשתי כלי עבודה וקיבלתי אותם כדי להגיע לציבור ולתת לו פתרונות.

משה כחלון: בעיות יש לו ברוך השם כמה שאנחנו רוצים.

משה כחלון: במסגרת הפתרונות, ואני לוקח את הכול על אחריותי לטוב ולאחר, מחיר למשתכן.

משה כחלון: זאת התכנית שלי ואני אחראי עליה ואני מוביל אותה, כפי שאמרתי, לטוב ולאחר.

משה כחלון: דיבר על זה חבר הכנסת חנין.

משה כחלון: עשינו כאן סוג של מיקס.

משה כחלון: חבר הכנסת גילאון, אני אף פעם לא אומר קפיטליזם חמלה.

משה כחלון: אני אומר כלכלה חופשית.

אילן גילאון: השר, אתם צריכים להסביר דבר כל כך פשוט שאפילו חבר כנסת יוכל להבין מה אתם אומרים.

משה כחלון: כלכלה חופשית עם רגישות חברתית.

משה כחלון: זאת מפלגת כולנו.

משה כחלון: כלכלה חופשית עם רגישות חברתית.

משה כחלון: אני לא סוציאליסט ואני לא קומוניסט.

אילן גילאון: דווקא חבל.

משה כחלון: לא כולם מושלמים.

משה כחלון: אני איש כלכלה חופשית, מאמין בשוק, מאמין במשק, מאמין בקבוצה שיושבת שם בראשות ניסים בובליל מהתאחדות בוני הארץ והם צריכים לבנות והם יודעים לבנות כי הם בנו הרבה.

משה כחלון: אני לא צריך שהמדינה תתחיל עכשיו להתעסק עם הדברים האלה אבל כן, חבר הכנסת חנין, המדינה לא תספסר יותר בקרקעות והיא לא מספסרת בקרקעות.

משה כחלון: חמישה חודשים מאז אני שר אוצר ואני ראש רמ"י, אין יותר ספסרות בקרקע.

משה כחלון: אין מצב שקבלן אחד נותן מאה והשני 120 והשלישי 140 ואחר כך מוכרים את הסשן הבא שמתחיל ב-140 ותוך חצי שנה מחיר הקרקע עולה במאה אחוזים ואחר כך לא מבינים למה מחירי הדירות עלה.

משה כחלון: מדינת ישראל העלתה את המחיר במשך חצי שנה במאה אחוזים או בשמונים אחוזים, אז מה אנחנו רוצים מהקבלנים?

משה כחלון: הם משלמים מאתיים אלף שקלים על הקרקע, הם יעשו את המחיר בהתאם למאתיים אלף השקלים האלה.

משה כחלון: אנחנו העלינו את המחירים ולא מישהו אחר.

משה כחלון: את זה עצרנו.

משה כחלון: ההחלטה הראשונה שלי כיושב ראש רשות מקרקעי ישראל, הנחיתי שאין יותר ספסרות בקרקע ואני אומר לכם שאין יותר ספסרות בקרקע.

משה כחלון: הקפאנו את מחירי הקרקע.

משה כחלון: מכרנו קרקע בעפולה לפני שבוע בכמעט אפס.

משה כחלון: על הרקע הזה 340 יחידות בעפולה נמכרות בין 620 ל-650 אלף שקלים במקום ב-980 אלף שקלים.

משה כחלון: אנחנו לא עשינו כאן ניסים ונפלאות, אנחנו לא קוסמים, אנחנו תמחרנו נכון ואנחנו הבנו שהקרקעות נועדו לתת מענה לזוגות הצעירים, לילדים שלנו, לבנות ולבנים שלנו.

משה כחלון: זה מה שעשינו.

משה כחלון: אני אתן לכם בשורה.

משה כחלון: היום ייפתח המכרז במוצקין, 1,050 יחידות או 1,028.

יואב גלנט: 1,028.

משה כחלון: חברים, בין 300 ל-400 אלף שקלים פחות ולא על דירה של עשרה מיליון שקלים אלא על דירה שעולה מיליון ו-400 אלף, מיליון ו-300 אלף.

משה כחלון: אלה המחירים ואנחנו לא קוסמים.

מאיר כהן: בכל זאת במוצקין הקרקע היא לא אפס.

משה כחלון: נכון.

משה כחלון: על הרקע הזה, זה לא 620.

משה כחלון: אז יהיה 900, יהיה 950 במקום מיליון וחצי.

משה כחלון: אתה מסדר את זה.

משה כחלון: לא תמיד זה באותו מקום והלוואי וזה היה כך.

<קריאה: יש מידע על הביקושים באזור הזה?

משה כחלון: ודאי שיש מידע.

משה כחלון: יש ביקושים בכל הארץ.

משה כחלון: זה אחד המקומות הכי מבוקשים בארץ.

משה כחלון: זה נותן מענה לכל חיפה והצפון.

משה כחלון: לכל הקריות.

משה כחלון: זה מה שעשינו.

משה כחלון: אני חושב ששיתוף הפעולה עם הקבלנים הוא חיוני כי יש להם את הכלים, יש להם את הציוד, יש להם את הידע והם מכירים.

משה כחלון: תנו להם את הכלים במקביל, מחירים נורמליים לקרקעות, חסכנו להם עוד כמה דברים בדרך.

משה כחלון: היות וזאת הגרלה של זכאים, אין להם את נושא השיווק, אין להם את נושא הפרסום, אין להם כמעט את נושא המימון.

משה כחלון: כאן צריך לציין גם את הבנקים שגם הם הולכים אתנו ומאמינים בפרויקט והם הוזילו את הלימות ההון או את ההון העצמי.

משה כחלון: אני לא בקיא ביזמות.

משה כחלון: אנחנו רואים כאן התכנסות של גופים גם פרטיים, גם מסחריים וגם של המדינה לפתור את הבעיה הזאת.

משה כחלון: אני אומר לכם שבעזרת השם הבעיה תיפתר.

משה כחלון: עד סוף השנה נשווק 25 אלף יחידות במתכונת הזאת ובין שבעים לשמונים אלף עד סוף שנה הבאה ובמחירים האלה.

משה כחלון: ברוך השם הראשון הצליח, השני הצליח, יהיו לנו בלוד, יהיו לנו בראשון 1,250 וכן הלאה וכן הלאה.

משה כחלון: זה יעבור את כל הארץ.

משה כחלון: ראש העין, מודיעין וזה יעבור את כל הארץ אבל לא בגלל שאנחנו חכמים.

משה כחלון: תמחרנו נכון, הפסקנו לספסר בקרקעות, הפסקנו להכניס את היד לכיס של הבנות והבנים שלנו ולקחת להם כסף עבור קרקע.

משה כחלון: מה באמת חשבנו, שהם יוכלו לרכוש דירה בשני מיליון שקלים?

משה כחלון: מאיפה יביאו את הכסף הזה?

משה כחלון: כאן המדינה צריכה להיכנס, וחבר כנסת חנין – כאן היא נכנסה.

משה כחלון: נכנסה.

משה כחלון: חטפתי ביקורת מפה ועד באר שבע וחזרה.

משה כחלון: בסדר.

משה כחלון: המדינה צריכה לקחת אחריות ומיום שהתמניתי לשר אוצר, לקחת אחריות.

משה כחלון: אני אומר לכם שזה לא הימור קל.

משה כחלון: תקראו את קטעי העיתונות ותראו את האינטרסנטים שם.

משה כחלון: הרי תשעים אחוזים מהמדינה לא רוצים שהמחירים ירדו כי יש להם דירות, יש להם דירות יקרות ואם המחיר ירד בעשרה אחוז, ירד להם שווי הנכס שלהם, אבל התפקיד שלנו הוא לדאוג לזוגות הצעירים, לדאוג לבנות ולבנים שלנו.

משה כחלון: לכן אני אומר שזאת המדיניות.

משה כחלון: אני לא מפרט הכול כי גם לשר הבינוי יש הרבה מה לומר וכך גם סגן הממונה על התקציבים.

קארין אלהרר: אדוני שר האוצר, לגבי המשכנתאות.

קארין אלהרר: הם הורידו את הדרישה להון עצמי?

משה כחלון: לגבי הון עצמי, אנחנו עוד צריכים לטפל בזה.

משה כחלון: כרגע זה על הפרק.

משה כחלון: אנחנו ניתן מענה לחלשים.

משה כחלון: כאן זה יהיה דיפרנציאלי.

משה כחלון: רק לחלשים.

קארין אלהרר: אין מחיאות כפיים באולם.

משה כחלון: נכון.

משה כחלון: לא מוחאים כפיים.

משה כחלון: אני לא אביהו מדינה.

משה כחלון: אני אומר שאנחנו ניתן מענה גם לזה ואנחנו מסוגלים.

משה כחלון: המדינה שלנו היא מספיק חזקה.

משה כחלון: יש לנו מערכת בריאות מצוינת, יש לנו אקדמיה מצוינת, יש לנו תשתיות מצוינות, הכלכלה שלנו מסוגלת לשאת את פתרון הדיור.

משה כחלון: אני אומר לכם שכלכלת מדינת ישראל מסוגלת לשאת את פתרון הדיור.

משה כחלון: זה הרבה מאוד מיליארדים, נדמה לי שהשנה מדובר בשני מיליארד שקלים, אבל בסדר, איך אומרת אימא שלי?

משה כחלון: מגיע להם.

משה כחלון: מגיע לצעירים.

משה כחלון: ניתן להם את זה.

משה כחלון: מכאן גברתי היושבת ראש, אם יש שאלות, אני נשאר כאן, ואם לא, שר הבינוי יוכל להשלים.

קארין אלהרר: יש לי שאלה אחת.

קארין אלהרר: אני חושבת שזה מצוין שיהיו עוד דירות ובאמת העניין המשמעותי הוא ביקושים, אבל איך אנחנו מוודאים שמי שיקנה את הדירות, יהיו באמת אלה שזאת דירתם הראשונה?

משה כחלון: אלה זכאים.

משה כחלון: כמובן זכאים.

משה כחלון: הם צריכים לקבל איזשהו אישור שאין להם דירה נוספת ולא הייתה להם בשש השנים האחרונות.

קארין אלהרר: שזה לא להשקעה.

מאיר כהן: ודאי שלא.

מאיר כהן: זאת דירה ראשונה לזוגות צעירים, גם מבוגרים אם לא הייתה להם דירה קודם, לרווקות או לרווקים מעל גיל 35 או אנשים שהייתה להם דירה בעבר אבל בשש השנים האחרונות הם לא היו בעלים על דירה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: אדוני שר הבינוי והשיכון.

<קריאה: לגבי הדיור הציבורי, כל התשובות שנתת טובות מאוד לגבי חלק מהאוכלוסייה אבל יש חלק גדול שאין לה לא הון עצמי ולא השתתפות.

קארין אלהרר: מי שידבר על הדיור הציבורי, מי ניתן לו את האפשרות.

משה כחלון: תקבל מענה על הכול.

קארין אלהרר: לא יהיו שאלות עם סימן שאלה.

קארין אלהרר: שר השיכון והבינוי, בבקשה.

יואב גלנט: בוקר טוב גברתי חברת הכנסת קארין אלהרר יושבת ראש הוועדה, אדוני שר האוצר משה כחלון, סגן השר איציק כהן, חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת אילן גילאון, חברת הכנסת מירב בן ארי, חבר הכנסת מאיר כהן, כל חברי הכנסת.

יואב גלנט: ראיתי שהייתה כאן זרימה תוך כדי הדיון.

קארין אלהרר: מצטרפים.

קארין אלהרר: הנושא מעניין.

יואב גלנט: אני שמח.

יואב גלנט: ברגע ששר האוצר מדבר, יש דינמיקה ואנשים באים לשמוע כי הם יודעים שהדברים הולכים להתממש.

יואב גלנט: זה חשוב מאוד.

אילן גילאון: עוד מעט הוא ימלא את קיסריה.

יואב גלנט: לאט לאט.

יואב גלנט: כמובן אני מודה לנציגי מבקר המדינה שישבנו אתם שעות ארוכות, גם שר האוצר וגם אנכי, על הדוח ובכלל.

יואב גלנט: אני מודה לכם על כך שלמעשה שמתם תשתית מאוד חשובה על מנת שאנחנו נוכל להסיק מסקנות מהעניין הזה ולראות איך מתקדמים.

יואב גלנט: וראה זה פלא, המסקנות שאתם הגעתם אליהן דומות מאוד בהרבה דברים למסקנות אליהן אנחנו הגענו.

יואב גלנט: אני רוצה לומר לכם כמי שעסק, נקרא לזה, בתכנון תכניות בדברים אחרים, אני רוצה להגיד לכם מה תמונת המצב אנחנו פגשנו כי כדי לעשות תכנית, אתה קודם כל צריך ללמוד מה המצב הקיים.

יואב גלנט: נכון?

יואב גלנט: זה מקובל על כולם.

יואב גלנט: המצב הקיים לא מסתכם רק בשנה או בשנתיים או בשלוש שנים אחורה.

יואב גלנט: רבותיי, במשך עשור מחירי הדירות עלו כאן במאה אחוזים.

יואב גלנט: זוהי המציאות.

יואב גלנט: הדבר השני, נוצר פער של סדר גודל של 10,000 עד 15,000 יחידות דיור לשנה לאורך שנים ותלוי את מי שואלים, אבל הוא קצת מתחת או קצת מעל למאה אלף דירות, אבל באזורים האלה.

יואב גלנט: הדבר השלישי, במדינת ישראל, המדינה שקוראת לעצמה, ובצדק, סטרט-אפ ניישן, מדינה שיש לה את כל הדברים הכי משוכללים והכי מתקדמים בעולם, מהרגע שאנחנו מתכננים ועד הרגע שאנחנו מאיישים, לוקח לנו 15 שנים בשכונה.

יואב גלנט: זה אורך בהודו שמונה שנים, בארצות הברית ובאירופה זה אורך חמש שנים, בסינגפור זה אורך שלוש שנים ואצלנו זה צריך להיות 15 שנים אם אנחנו כאלה מוכשרים?

יואב גלנט: כנראה שמשהו קרה כאן.

<קריאה: עשרים שנים.

יואב גלנט: יש עוד דבר שאי אפשר שלא לברך עליו.

יואב גלנט: האוכלוסייה במדינת ישראל גדלה בסדרי גודל ואנחנו נידרש לסדר גודל של מיליון דירות ומעלה בעשרים השנים הקרובות.

יואב גלנט: עשרים אחוזים פחות או יותר לאוכלוסייה הלא יהודית, שישים אחוזים לאוכלוסייה הציונית, הדתית והלא דתית, ועוד עשרים אחוזים לאוכלוסייה החרדית וזה בכל רחבי הארץ.

יואב גלנט: עם העניין זה צריך להתמודד והוא לפתחנו.

יואב גלנט: זה מגיע.

יואב גלנט: לכן, רבותיי, לא זו בלבד שהתקבלה כאן בעיה אלא שהיא בעיה בסדר גדול מאוד גדול.

יואב גלנט: אני רוצה לומר לכל מי שישב כאן והפנה שאלות, וגם לגורמי הביקורת, ואני אומר גם לחברי הכנסת, שאני מקווה שיהיה לכם, לכולנו, את העוז לשנות את הדעות כל כך מהר כמו ששר האוצר ואנחנו הצלחנו לשנות את הגישה לעניין הזה.

אילן גילאון: נסה אותנו.

קארין אלהרר: אנחנו כבר בירכנו על ההתחלה.

יואב גלנט: רק התחלתי.

יואב גלנט: אני מודה לכם אם העניין הזה יקרה.

יואב גלנט: אני אומר לכם שאני מסתכל על המצב וממצב בו הייתה פונקציית מטרה של איך משיאים את מקסימום הרווח למדינה על האדמות וכתוצאה מזה מעלים את המחירים, התהפכה התמונה.

יואב גלנט: בא משה כחלון, הרעיון הוא שלו, הקרדיט הוא שלו, התהליך הוא שלו והוא מוביל את זה.

אילן גילאון: כפרה עליו, רק שיצליח הדבר הזה.

אילן גילאון: אם אתם מבינים, אתם צריכים לתת פתרון בספקטרום משולב של שכירות, של דיור בר השגה, של קנייה ושהמחירים ירדו.

אילן גילאון: זה מה שצריך.

אילן גילאון: לשם כך צריך דירות.

אילן גילאון: לא תכניות אלא דירות.

אילן גילאון: אנשים לא גרים בתכניות.

יואב גלנט: אילן, יש בחינות קבלה למפלגה שלנו.

אילן גילאון: אני לא יודע אם פעם ראשונה אני אצליח, אבל בטח אני אצליח בפעם השלישית או הרביעית.

יואב גלנט: אני רוצה לומר לכם מה המצב.

יואב גלנט: כאשר שר האוצר דיבר על העניין הזה, למעשה היו בו שתי פונקציות ראשיות.

יואב גלנט: הדבר הראשון, המבנה הקיים לא יודע לטפל בעניין ולראיה, זה אורך 15 שנים, כמובן עם סבך הבירוקרטיה, המערכת המשפטית והפיננסית והאחרת.

יואב גלנט: לכן, בוא נשנה.

יואב גלנט: מה עשינו?

יואב גלנט: ריכזנו את הסמכויות שקשורות למשאבים, לכסף, לקרקע ולתכנון אצל שר האוצר תחת אביגדור יצחקי שהוא ראש מטה הדיור והתהליך הזה מתוכלל במפקדה אחת.

יואב גלנט: הדבר השני, יש זרועות ביצוע שמשרד הבינוי הוא אולי זרוע הביצוע העיקרית לעניין הזה, ואנחנו באים בדברים עם הקבלנים שיושבים כאן, ואני מברך אותם על פעולתם, עם ראשי הערים שמיוצגים ואנחנו פוגשים אותם בכל הארץ מדימונה, עבור למגדל העמק, לירוחם, לאופקים וכל המקומות האלה, שם אנחנו מסתובבים.

יואב גלנט: כמובן פוגשים את האזרחים.

יואב גלנט: בסוף, כשאתה מחבר את התהליך הזה, השאלה היא לא אצל מי הסמכויות ומה הן הסמכויות אלא השאלה היא מה טוב לאזרח ואיך מביאים לפתרון.

יואב גלנט: אנחנו הולכים להביא פתרון.

יואב גלנט: רבותיי, מי שמחפש סמכויות, מעמד וכן הלאה, לא יצליח לטפל בנושא.

קארין אלהרר: אדוני השר, לא זו הייתה השאלה.

יואב גלנט: אני חושב שיש כאן מתאם הרבה יותר נכון בין הדברים.

יואב גלנט: מצד אחד יש גוף שמביא את המשאבים, קובע את המדיניות ומסתכל על התמונה הכוללת ומצד שני יש מי שמבצע בשטח.

יואב גלנט: יושב כאן המנכ"ל, יושבים אנשי עמיגור ואחרים, אנשים שעובדים יום יום על הדברים הללו.

יואב גלנט: אני רוצה להמשיך.

יואב גלנט: נושא מחיר למשתכן נשכר בהרחבה על ידי שר האוצר.

יואב גלנט: ראה זה פלא, המחירים שיצאו הם פחות 300 אלף עד 400 אלף שקלים בעפולה.

יואב גלנט: בחלק מהדברים זה מתחת ל-700, זאת אומרת, זה זאת ירידה של מעל ל-300 אלף שקלים.

יואב גלנט: אנחנו מעריכים שבקריית מוצקין הדברים האלה יותר גבוהים כאשר בחלק היחסי שלהם מדובר בשלושים או בארבעים אחוזים וזה דבר מאוד מאוד מרשים.

יואב גלנט: אני מעריך שבראשון לציון בקרוב מאוד נראה תוצאות דומות.

יואב גלנט: כשאתה מוריד בעשרים אחוזים לזוגות צעירים שזאת דירתם הראשונה – ודרך אגב, בניגוד לכל מה שהיה כאן לאורך השנים, לא הפלינו בין זוגות צעירים בשום מקום והם יכולים להיות מהגזר החרדי, הם יכולים להיות מהמגזר הכללי, הם יכולים להיות אוכלוסיות מיעוטים כי לכולם מגיע.

יואב גלנט: לא קבענו מספר ילדים, לא הכנסה, לא שירות צבאי, שום דבר.

יואב גלנט: כולם רשאים וכולם נכנסים לתוך התהליך הזה.

יואב גלנט: כשאתה תוריד להם – ואלה בסופו של דבר האנשים שמחזיקים את המדינה הזאת, הם משרתים במילואים, הם עושים את העבודה העיקרית במשק – אתה מוזיל להם את המחירים, הם לא ייסעו לחוץ לארץ אלא יישארו כאן, הם יעבדו וברור לגמרי שאם להם המחיר יורד, זה יצנן את כל המשק.

יואב גלנט: זה ברור.

יואב גלנט: אתה מתחיל אתם.

יואב גלנט: לא יכול להיות שבמתחם ששר האוצר דיבר עליו, במוצקין, המחיר יהיה 300-400 אלף שקלים פחות ומעבר לכביש בצד השני של כורדאני ימכרו ב-400 אלף שקלים יותר.

יואב גלנט: הרי משהו יקרה כאן ואנחנו נראה את התוצאה הזאת.

יואב גלנט: לכן יש כאן פעולה כפולה.

יואב גלנט: מצד אחד אתה עובד על האוכלוסייה הממוקדת שהיא זו שיש לה את הבעיה העיקרית, לא אלה שיש להם הרבה דירות אלא אלה שאין להם, והדבר שני, דרכם אתה משפיע על כלל המשק.

יואב גלנט: לכן לדעתי אנחנו צריכים לתמוך בעניין הזה תמיכה מלאה.

יואב גלנט: תרשו לי שני משפטים על הדיור הציבורי.

יואב גלנט: אני חושב שזה נושא בעל חשיבות מרכזית בצד החברתי.

יואב גלנט: אם אתם תצפו שאוכלוסיות חלשות, אם אנחנו נצפה שאוכלוסיות חלשות, ידאגו לעצמן ויקדמו את עצמן והמשק יתקן את עצמו במפתח כלכלי – אנחנו נימצא במצב מאוד בעייתי.

יואב גלנט: למדינת ישראל היו 130 אלף דירות ואפילו 140 אלף דירות לפני 15 ו-20 שנים.

יואב גלנט: זה היווה אז כ-11 אחוזים מכמות הדירות.

יואב גלנט: ירדנו היום לשישים אלף דירות, בין היתר כתוצאה ממכירה לפי חוק, רובן לדיירי הדיור הציבורי אבל חלקן גם בשוק החופשי.

יואב גלנט: הגענו למצב שיש לנו שישים אלף דירות.

יואב גלנט: מספר האנשים במדינה עלה בשלושים שנים כמעט פי שניים.

יואב גלנט: המשמעות היא שיש גם לפחות פי שניים אנשים שצריכים לדאוג להם, ביניהם עולים חדשים.

אילן גילאון: החוק חייב לקנות ולרכוש דירות חדשות מהכסף שהתקבל מהמכירה.

יואב גלנט: על זה אני רוצה לדבר.

יואב גלנט: בניגוד לרבים מחבריי כאן לא ישבתי כאן.

יואב גלנט: אני פגשתי את החיילים שחוזרים ממבצעים בעזה ואני שואל אותם למה הם נשארים בבסיס והם אומרים לי שאין להם לאן ללכת.

יואב גלנט: את זה אני פגשתי ואני דאגתי שיהיה להם אוכל ומקום להיות בו, שיהיו להם מועדונים ויהיו להם משפחות מאמצות.

יואב גלנט: לזה דאגתי.

יואב גלנט: היום אני מבין למה לא היה להם לאן ללכת וזה מכל הסוגים והמינים.

יואב גלנט: לכן אני מסתכל עכשיו על התמונה.

יואב גלנט: יש לנו שישים אלף יחידות דיור.

יואב גלנט: כאשר ביקשתי לראות את הסקירה, התברר שיש כמעט 700 דירות ריקות.

יואב גלנט: 681 דירות ריקות.

יואב גלנט: הן לא ריקות במשך חודש ולא במשך חודשיים אלא במשך חמש שנים, במשך עשר שנים, במשך עשרים שנים.

יואב גלנט: איפה היינו כולנו?

יואב גלנט: ביקשתי שאת כל הדירות האלה אנחנו נאייש.

יואב גלנט: רבותיי, הבוקר הציגו לי את הנתונים בפעם האחרונה.

יואב גלנט: מתוך סדר גודל של 680 דירות, 300 דירות כבר אוישו, עוד 180 נמצאות בשלבי אכלוס.

יואב גלנט: זאת אומרת, 500 כבר עם חתימה ועם שיפוץ.

יואב גלנט: עוד מאה דירות, שחלק גדול מהן נמצא בשתי ערים – בדימונה יש כשישים דירות, עוד עשר נדמה לי במצפה רמון והשאר דירות בודדות - אנחנו עדיין מחפשים קליינטים.

יואב גלנט: בדימונה הגענו למצב שאנחנו כבר מגרדים את השכבות האחרונות של כל מי שיכול להיות זכאי.

מירב בן ארי: היה ראש עיר טוב.

יואב גלנט: יש היום ראש עיר טוב, היה ראש עיר טוב והיום הוא חבר כנסת ובקדנציה הקודמת הוא היה שר לשעבר.

יואב גלנט: הסולידריות היא במקומה וגם הפרגון במקומו.

מאיר כהן: אפשר לשאול.

מאיר כהן: ב-1982 – יעיד שר האוצר – שיקום שכונות היה חצי מיליארד שקלים.

מאיר כהן: אתה זוכר, אדוני שר האוצר?

מאיר כהן: ב-1982, בתקופתו של בגין.

משה כחלון: היה בגין.

משה כחלון: אנחנו רוצים את בגין.

מאיר כהן: יש ממשיכי דרכו.

מאיר כהן: אני יכול להעיד על שנת 2013, אז היו 47 מיליון שקלים.

מאיר כהן: אלה שכונות בהן אני גדלתי ועד היום אני מטייל בהן ו כשאני רואה את מצב השכונות, הוא מעורר פלצות.

מאיר כהן: זאת באמת תחושה איומה ונוראה איך דירות עמידר שנבנו ב-1958-1960, נשארות אותו הדבר.

מאיר כהן: רק תרשום את זה כי אני מבקש התייחסות לזה.

יואב גלנט: אני כבר מתייחס כי זה חלק מהסקירה שלי.

יואב גלנט: אני מאוד מסכים עם מה שאתה אומר ואני ארחיב על זה.

מאיר כהן: סליחה שאני קוטע אותך.

מאיר כהן: אלי אלאלוף אומר משהו מאוד נכון.

מאיר כהן: הוא אומר שדיור ועוני הולכים שלובי זרועות ושם אנחנו מוצאים את האוכלוסייה הענייה ושם אנחנו לא מתקצבים וכולם עשו טעויות.

מאיר כהן: אם יש בשורה, אני רוצה לשמוע אותה.

יואב גלנט: הבשורה שלנו היא קודם כל בשינוי כיוון של שחיקה הולכת ומתמשכת באוכלוסיות האלה.

יואב גלנט: אני רוצה שתבינו את המספרים.

יואב גלנט: מתוך אותם 3,3 מיליארד שקלים נותרו לנו 700 מיליון שקלים בקופה.

יואב גלנט: איפה היה הכסף ולאן הוא נעלם?

יואב גלנט: קשה למצוא אותו אבל ב-700 מיליון שקלים אנחנו הולכים לרכוש דירות לדיור הציבורי וחלק מהן יהיו דירות חדשות.

קארין אלהרר: כמה?

יואב גלנט: זה לפי המחירים.

יואב גלנט: יש דירות ישנות שעולות בסביבות מיליון שקלים ויש דירות חדשות שיכולות לעלות יותר מהסכום הזה.

יואב גלנט: יש אזורי ביקוש.

יואב גלנט: חלק גדול מהאוכלוסייה נמצא במרכז הארץ, רוב הערים, חוץ מבאר שבע, הן ערים מרכזיות אבל יש גם ערים אחרות.

יואב גלנט: בכל המקומות נרכוש דירות.

יואב גלנט: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם משרד האוצר, עם הסוכנות ועם עמיגור ליצריה של 2,600 יחידות דיור קטנות במשך חמש שנים שישרתו אוכלוסיות של בודדים, זקנים, נצרכים מכל שכבות האוכלוסייה, גם הוותיקה וגם העולים במפתח מתאים, ב-19 אתרים שאנחנו כבר מכירים אותם בהם יש מאה או מאתיים יחידות דיור.

אילן גילאון: זה דיור ציבורי?

יואב גלנט: הכול הולך לטובת סיוע לשכבות חלשות.

יואב גלנט: שלא יקל הדבר בעיניכם, זה מיליארד שקלים בסך הכול.

יואב גלנט: חצי מהסוכנות וחצי מאתנו.

יואב גלנט: מאה מיליון שקלים בממוצע כל שנה למשך חמש שנים.

יואב גלנט: אני ממשיך, זאת רק ההתחלה.

יואב גלנט: הקצבנו 280 מיליון שקלים לרכש של דירות בדיור הציבורי.

יואב גלנט: 130 מיליון שקלים מתוכם לתוך אותה חבילה של עמיגור ועוד 150 מיליון לרכש של דירות חדשות שחלקן כנראה יהיו במסגרת מחיר למשתכן וחלקן במסגרת של דירות חדשות.

יואב גלנט: כל הדברים האלה, אלה דברים שנעשו.

משה כחלון: אני רק אדגיש שה-280 מיליון שקלים, זה כסף חדש.

אילן גילאון: כשאתה אומר מחיר למשתכן, מה המחיר?

משה כחלון: אם יש לו דרישה ברמת גן, אנחנו לא נגיד לאותו זוג שייסע לדימונה כי יש לנו שם דירה אלא נקנה לו ברמת גן בעוד מאתיים אלף שקלים.

<קריאה: מה קורה עם מעלה אדומים?

יואב גלנט: אני ממשיך.

יואב גלנט: בכל שנה אנחנו נשקיע, חוץ מכל הסכומים שאמרתי, 110 מיליון שקלים כפול שלוש שנים שמופיעים בתקציב לטובת שיפוץ בתוך הדירות ומחוץ לדירות, ותכף אני אומר מה.

יואב גלנט: לסכום הזה חברת עמידר, ואנחנו פועלים אתה כגוף מטעמנו, מוסיפה 28 מיליון שקלים כל שנה.

יואב גלנט: כלומר, יש 140 מיליון שקלים שמיועדים לשיפוץ דירות.

מאיר כהן: 148 מיליון שקלים.

יואב גלנט: 138.

יואב גלנט: כמעט 140 לשיפוץ בתוך הדירות ומחוץ לדירות.

יואב גלנט: השנה יש הקדמה מ-2017 של עוד שישים מיליון שקלים, כך שהסכום מגיע כמעט למאתיים מיליון שקלים.

יואב גלנט: מה עושים בזה.

יואב גלנט: משפצים דירות שצריך להחזיר אותן למחזור בסדרי גודל של אלפי יחידות דיור בשנה אבל כשאתה משפץ דירה, אתה צריך גם לטפל בתשתיות.

יואב גלנט: יש ביוב, יש צנרת, יש גג וכן הלאה.

יואב גלנט: כשאתה כבר עושה את זה, אתה גם עושה שיקום שכונה.

יואב גלנט: השנה יהיו 12 מקבצים ב-12 ערים של הדבר הזה.

יואב גלנט: דרך אגב, די הרבה בדימונה.

יואב גלנט: בשנה הבאה יהיו יותר.

מאיר כהן: אני חייב לציין שאני כבר ראיתי את הפיגומים.

יואב גלנט: בשנה הבאה יהיו יותר.

משה כחלון: זה שיקום שכונות.

יואב גלנט: אני אומר לכם שיכול להיות שהשם ישתנה.

יואב גלנט: אתם יודעים שסגן השר במשרדי הוא ג'קי לוי ולספר לו על שיקום שכונות, לא צריך כי הוא ינק את זה מהבית כך שאני מקבל בטפטוף כל בוקר את הנושא הזה.

יואב גלנט: שר האוצר נתן לנו את המשאבים על מנת לעשות את זה.

משה כחלון: אתה בוגר שיקום שכונות.

משה כחלון: מי אתה חשוב זה שנתן לנו דוד שמש בבית?

משה כחלון: שיקום שכונות.

יואב גלנט: דרך אגב, שר האוצר הזכיר לי כי עברו הרבה שנים אבל כשאומרים לי דירת עמידר, אני זוכר איך פינו את סבתא שלי מגבעת עלייה שנקראת ג'בלייה ביפו לדירה של עמידר.

מאיר כהן: אצלנו זה היום בבוקר.

עליזה לביא: אתה מדבר על זיכרון של סבתא וכאן אנשים חיים יום יום ושעה שעה.

קארין אלהרר: אדוני השר, שאלה להתייחסות.

קארין אלהרר: בדיון שקיימנו בוועדה לביקורת המדינה לפני מספר חודשים, אליו הגיע פקיד בכיר ממשרדך, רונן כהן, שהוא איש יקר ובאמת עושה עבודה משמעותית, אחד הדברים שעלה היה שעמותות וכל מיני גופים ציבוריים נכנסו לתוך מבנים.

קארין אלהרר: האם הצלחתם להוציא את רובם או את כולם?

קארין אלהרר: מדובר ביחידות דיור שיכולות לשמש אזרחים ואזרחיות שנזקקים להם.

קארין אלהרר: איפה אנחנו עומדים בנושא פינוי המתחמים?

יואב גלנט: אנחנו עובדים מהקל אל הכבד.

יואב גלנט: קודם כל, היו 700 דירות ריקות.

יואב גלנט: כמעט 700.

יואב גלנט: היו 680.

קארין אלהרר: שהן כולן שופצו לפני אכלוס?

יואב גלנט: 300 מאוכלסות ועוד 180 בדרך ונסיים עוד מאה.

יואב גלנט: על יקל הדבר בעיניכם.

יואב גלנט: לא היה צריך לריב עם אף אחד.

יואב גלנט: אחרי כן אנחנו עושים סקירה עכשיו של כל הארץ לגבי מקומות בהם יש דירות שנמצאות בשימושים חורגים.

יואב גלנט: הדילמות הן לא פשוטות.

יואב גלנט: כשאתה בא לנתניה ויש שם שש יחידות דיור שמשמשות כגני ילדים לאימהות חד הוריות של יוצאי אתיופיה ואם הילדים לא יהיו שם, האימהות לא יוכלו לעבוד ולפרנס אותם.

יואב גלנט: לפנות אותם או לא לפנות אותם?

יואב גלנט: זאת דילמה לא פשוטה וזאת רק דוגמה.

יואב גלנט: אני בקיא בכל הפרטים.

יואב גלנט: אנחנו לומדים את הדברים ונקבל החלטות.

אילן גילאון: יש מקרים, אדוני השר, שהם לא המקרים האלה אלא עמותות שנתנו לבודדים ולפרטים והפרטים האלה משכירים את הדירה במחיר השוק.

קארין אלהרר: מבקר המדינה כתב על זה דוח מאוד מפורט.

<ליאורה שמעוני: יש למעלה מאלפיים יחידות דיור כאלה שמושכרות לשימושים ציבוריים.

<ליאורה שמעוני: נכון, יש כאלה שמושכרות למקרים כפי שהשר הגדיר, גני ילדים ומועדונים לקשישים.

<ליאורה שמעוני: השאלה האם השימושים האלה צריכים להיות בדירות של הדיור הציבורי והאם זה לא תפקידן של הרשויות המקומיות.

<ליאורה שמעוני: יש גם רשויות מקומיות שמשתמשות בדירות האלה לצורך משרדים שלהן, יש משרדי ממשלה כמו משרד הביטחון שיש לו דירות.

עליזה לביא: כל ההתלהמות סביב החד הוריות, אבל זה פשוט פתרון זול של העיריות, עם כל הכבוד.

עליזה לביא: אי אפשר לקחת טרמפ על חשבון דיור ציבורי.

יואב גלנט: אני בהחלט מבין לרחשי הלב ואני גם חושב שהדברים צריכים לשמש לייעודם על פי חוק.

אילן גילאון: בדיוק.

יואב גלנט: לצערי הרב החוק לא נשמר.

יואב גלנט: אמרתי, לא אני הייתי בכנסת עת 2.7 מיליארד שקלים נעלמו.

אילן גילאון: נגנבו.

אילן גילאון: לנו אין טענות.

אילן גילאון: אנחנו לא רוצים שירמו אותך.

יואב גלנט: כשם שנכנסנו לנושא הדירות הריקות, למדנו את דוח מבקר המדינה, ניכנס גם לנושא הזה.

יואב גלנט: למדנו למשל את דוח מבקר המדינה על פרזות.

יואב גלנט: הלכנו לשר האוצר, הגענו אתו לסיכום, הגענו לסיכום עם מבקר המדינה ואנחנו הולכים לממש את הדברים כלשונם, כמו שהם רשומים.

יואב גלנט: הדוח הזה הוא ישן.

יואב גלנט: התהליך הזה הוא ישן.

יואב גלנט: אנחנו ניכנס גם לנושא השימושים ונצטרך לקבוע בצורה מאוד רגישה עם הסתכלות חברתית נכונה מה כן ומה לא, בקריטריונים מתאימים, בתהליכים מתאימים.

יואב גלנט: ללכת ולהגיד את הכול מפנים עכשיו מידית, מה שנקרא ללא הבחנה, אני מציע שנחשוב קצת יותר טוב.

יואב גלנט: בחלק מהמקומות גם אין ביקושים.

אילן גילאון: זה בהחלט משביע רצון, אבל אדוני ער לעובדה שב-2014, לאחר בג"ץ נגד המדינה, נמכרו עוד 1,500 דירות בדיור הציבורי ונרכשו לפי עניות דעתי ארבע-חמש דירות.

<קריאה: נכון להיום בבוקר 170 דירות.

אילן גילאון: בסדר.

אילן גילאון: נמכרו 1,500 דירות ונמכרו 170.

<קריאה: נמכרו ב-300 אלף ונרכשו במיליון-מיליון וחצי.

<קריאה: זה ההבדל.

יואב גלנט: אני מציע שלפחות מי שכפוף לי, ייתן לי לענות.

יואב גלנט: לגבי אחרים, אני לא שולט עליהם.

יואב גלנט: תראו, המצב הוא כזה.

יואב גלנט: אנחנו מכרנו לפי חוק.

יואב גלנט: אני עשיתי דבר אחד מיד עם כניסתי לתפקיד, הפסקתי את המכירה שהיא לא לפי חוק או שהיא לא מחויבת לפי חוק וזאת מכירה לפרטים.

יואב גלנט: את זה עצרנו.

יואב גלנט: מה שאני מחויב למכור למי שגר בבית לפי חוק רן כהן, את זה אני עושה כי זה החוק.

יואב גלנט: לגבי מכירה לשוק הפרטי, חלק מהדירות האלה, מה-700 דירות, להערכתי מישהו חשב שהוא ימכור אותן, דבר שהיה חסר סיכוי.

יואב גלנט: עצרנו את זה.

יואב גלנט: העלינו את קצב הרכישה.

יואב גלנט: ראשית, התחלנו לרכוש דירות חדשות וזה בדרך.

יואב גלנט: ממעבר של רכש דירות בודדות, הגענו השבוע לדעתי לרכש של תשע או עשר דירות בשבוע ואנחנו נביא את הקצב הזה למצב שבכל הכסף שיש לנו, אנחנו נסיים את רכישת הדירות במהלך השנה הבאה.

יואב גלנט: אני מקווה שבאמצע השנה הבאה אבל יכול להיות שבסופה.

יואב גלנט: כל הכסף הזה ינוצל.

יואב גלנט: מעבר לכל התהליך הזה, אין ספק שאנחנו, על מנת להחיות את השוק הזה, צריכים לרכוש סדר גודל של אלף דירות בשנה.

יואב גלנט: 500 דירות יבואו מתוך מה שציינתי על עמיגור יחד עם הסוכנות ועוד 500 בתהליכים השונים שאנחנו עושים – אכלוס דירות ריקות, אותם סכומים עליהם דיברתי, ה-700 מיליון שקלים שקיימים וגם לעתיד לבוא.

יואב גלנט: הדבר הזה הוא שינוי כיוון.

יואב גלנט: להגיד לכם שהוא פותר את כל הבעיה?

יואב גלנט: הוא לא פותר את כל הבעיה אבל זה המצב.

יואב גלנט: אני מודה לכם מאוד.

קארין אלהרר: תודה רבה אדוני השר.

קארין אלהרר: שאלה לסיום.

קארין אלהרר: אתה התבטאת בשבועות האחרונים והתחזיות היו די פסימיות.

קארין אלהרר: אתה חוזר בך?

עליזה לביא: הוא אמר שלא תהיה ירידה במחירים.

יואב גלנט: ראשית, אני לא התבטאתי.

יואב גלנט: אני מציע לא להסתכל על - - -

עליזה לביא: קראנו את העיתון.

עליזה לביא: הייתה כותרת ראשית.

יואב גלנט: בדיוק.

יואב גלנט: זאת הבעיה.

יואב גלנט: לא שמעתם אותי אלא שמעתם את העיתון.

יואב גלנט: אני אגיד לכם מה אני חושב.

יואב גלנט: אני חושב שאנחנו נצליח לעשות שינוי מרחיק לכת בשוק הדיור בישראל.

יואב גלנט: אני חושב שאנחנו עובדים ופועלים על מנת להביא את זה.

יואב גלנט: אני חושב שיעד ריאלי ראשוני הוא קודם כל לשנות את הכיוון ולייצר את המצב.

יואב גלנט: במשך עשר שנים המחירים עלו במאה אחוזים.

יואב גלנט: קודם כל, בואו נביא את זה ליציבות וכאשר אנחנו נמשיך ונעשה את זה, אנחנו נראה גם ירידה.

יואב גלנט: בסופו של דבר אנחנו מדברים בעבודה.

יואב גלנט: תכניות טובות, דרך אגב, רצון טוב ואינטליגנציה היו כאן כל הזמן.

אורלי לוי אבקסיס: רצון טוב, לא תמיד.

אילן גילאון: למה אתה מתכוון כשאתה אומר "כאן"?

יואב גלנט: אני מתכוון במדינת ישראל, בהנהגתה, מבלי להיכנס לפרטים.

יואב גלנט: ההבדל שאני חושב שאנחנו עושים הוא בסך הכול עבודה.

יואב גלנט: שר האוצר בהנחיה ובביצוע, אנחנו בביצוע ובהנחיה כלפי מטה.

יואב גלנט: אני חושב שהתוצאות לא יאחרו לבוא.

יואב גלנט: הסיפור הוא לא הניתוח, לא קבלת ההחלטה אלא הביצוע והביצוע הזה, אני מאמין שאנחנו נביא אותו.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: מר אביגדור יצחקי, אתה בעצם מתכלל את כל הנושא, ראש מטה הדיור.

קארין אלהרר: אם תוכל להתייחס לשקף הראשון שהציגה ליאורה שמעוני בעניין המידע, תכלול המידע שנדמה שהיה ליקוי מאוד מאוד משמעותי.

קארין אלהרר: מספרים שכל משרד מחזיק בעצמו ואין תכלול מלא של כל המידע.

קארין אלהרר: איפה הדבר הזה עומד היום?

קארין אלהרר: אני אשמח גם אם תתייחס לנושא של המגוון של אופציות הדיור.

קארין אלהרר: מחיר למשתכן - זה מצוין, דיור בר השגה, שכירות לתקופה ארוכה שאלה גם דברים שבוודאי צריכים לקבל התייחסות ואולי מה התמהיל שאתם רואים לנכון בנושא הזה.

אורלי לוי אבקסיס: אם אפשר דקה לפני, כי אנחנו בכל זאת ביום המיוחד של הדיור ואנחנו רצים מוועדה לוועדה שדנה בנושאים של הדיור.

קארין אלהרר: תודה רבה לשר כחלון.

אביגדור יצחקי: קודם כל, תודה רבה.

אביגדור יצחקי: יש כאן מספר דברים שלא הזכירו.

אביגדור יצחקי: דיברו על בניית הקונסטרוקציה של כל הגורמים שנמצאים במטה הדיור והם יושבים כאן סביב השולחן והם בעצם מהווים כמעט כל מטה הדיור – ממלא מקום מנהל מינהל מקרקעי ישראל, ראש רשות המסים, סגן הממונה על התקציבים באוצר, מנכ"ל משרד הבינוי, מנכ"ל עמידר, מנכ"ל עמיגור ומנהלת מינהל התכנון.

אביגדור יצחקי: החבורה הזאת יושבת כולה תחת שולחן אחד ופותרת את הבעיות עוד לפני שהן נוצרו.

אביגדור יצחקי: אני אומר לכם שהקונסטרוקציה הזאת היא הרבה יותר יעילה ובאמת מביאה תוצאות.

אביגדור יצחקי: המחיר למשתכן הוא בהחלט תכנית שאנחנו מאוד גאים בהצלחתה כבר בשני המכרזים הראשונים.

אביגדור יצחקי: באמת הצלחה מסחררת לפי דעתי ואנחנו מקווים שזה ימשיך גם הלאה.

אביגדור יצחקי: אני מדבר על מה שיצרנו עכשיו.

אביגדור יצחקי: היצירה של המענקים, הסבסוד, מחיר מקסימום והחלוקה למגרשים קטנים.

אביגדור יצחקי: עשינו איזושהי מתכונת שבסופו של דבר חסרי הדיור יוכלו ליהנות מהדירות שהן בהנחה משמעותית וכאשר אנחנו מוציאים אותן, הן במינימום מאתיים אלף שקלים הנחה.

אביגדור יצחקי: התוצאות מראות שהקבלנים, שעוד מעט נדבר עליהם, בהחלט מאמינים בתכנית הזאת ומגיעים למחירים הרבה יותר טובים.

אביגדור יצחקי: בתוך המגוון הזה של הדברים בהם אנחנו עוסקים, אנחנו עוסקים קודם כל בהגדלת ההיצע של הדירות.

אביגדור יצחקי: לפני חודש, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אחד ממקורות המידע – ואני עוד מעט אדבר על זה – 97,333 דירות בבנייה פעילה.

אביגדור יצחקי: שיא של כל הזמנים.

אביגדור יצחקי: אבל כאשר בנייה אורכת בין שלושים ל-36 חודשים, אני אלך על השלושים חודשים, אלה שנתיים וחצי, אלה 39 אלף דירות בשנה.

אביגדור יצחקי: כאן יש עוד קצת ושם יש עוד קצת.

קארין אלהרר: מה אתם עושים כדי לקצר את הזמן?

אביגדור יצחקי: אני אומר.

אביגדור יצחקי: אני כבר אומר לכם, למרות כל מה שמדברים ואומרים שהקרקעות היא לא הבעיה והתכנון הוא לא הבעיה.

אביגדור יצחקי: יש לנו מלאי מספיק של קרקעות, יש לנו מלאי מספיק של תכנונים, אבל יש כאן שלוש בעיות בהן אנחנו מטפלים.

אביגדור יצחקי: הראשונה היא גורמי ייצור.

אביגדור יצחקי: אם לקבלנים לא יהיו מספיק גורמי ייצור כדי לבנות עוד דירות, הם לא יבנו עוד דירות.

קארין אלהרר: נשמע הגיוני.

אביגדור יצחקי: הם עושים את המקסימום.

אביגדור יצחקי: הדבר הראשון הוא עובדים.

אביגדור יצחקי: העברנו שתי החלטות ממשלה כאשר האחת אומרת לבטל את הצורך בהסכמים בילטרליים על מנת להביא עובדים מסין שאנחנו חושבים שהם היעילים ביותר, והדבר השני שעשינו בהחלטת ממשלה מיום ראשון האחרון היה לאפשר הגעתן של חברות בנייה זרות לישראל על העובדים שלהן, על המנהלים שלהן, על מנת להיות קבלני משנה של הקבלנים בארץ.

אביגדור יצחקי: יש לנו דוגמה אחת של חברה כזאת שקיימת בארץ והיא מתורכיה והיא מחזיקה כאן כ-1,200 עובדים ועובדת בהרבה מאוד פרויקטים עבור הקבלנים.

אביגדור יצחקי: כבר אתמול, יום אחרי ההחלטה, קיבלנו פנייה מחברה נוספת שרוצה לבוא.

מאיר כהן: למה קבלני משנה?

מאיר כהן: אם אתה רוצה להוזיל, תפתח מכרז שם בתורכיה.

אביגדור יצחקי: אני לא כל כך ממהר לתת את הקרקע שאנחנו מוציאים במכרז לחברות זרות.

אביגדור יצחקי: הקרקע הזאת יקרה לנו, אבל זה נושא למחשבה.

אביגדור יצחקי: אני גם לא רוצה לפגוע בקבלנים הקיימים.

אביגדור יצחקי: כשאנחנו עובדים, אנחנו לא עובדים בתשתיות לעוד שנה-שנתיים.

אביגדור יצחקי: אנחנו רוצים לעבוד בתשתיות ולכן בין היתר מנכ"ל משרד בינוי ומנכ"ל משרד הכלכלה עובדים עכשיו על חידושה של מכללה לעבודות רטובות בחולון, על מנת שגם עובדים ישראלים יוכלו להיכנס לענף הבנייה.

אביגדור יצחקי: העובדים האלה, אחרי גמר הלימודים, יקבלו מענקים מהמדינה לחצי השנה הראשונה של העבודה שלהם עם מצ'ינג של הקבלנים למענקים האלה על מנת למשוך אותם לענף הבנייה.

קארין אלהרר: כמה עובדים צריך?

אביגדור יצחקי: כמה עובדים צריך?

אביגדור יצחקי: אנחנו מעריכים בין ארבעים לחמישים אלף עובדים נוספים.

אביגדור יצחקי: כרגע יש במדינת ישראל בין 6,000 ל-7,000 עובדים זרים.

אביגדור יצחקי: לעצם העניין, הנושא השלישי הוא התיעוש שמשרד הבינוי מטפל בו.

אביגדור יצחקי: הוצאנו RFI לחברות מחוץ לארץ שיביאו לנו שיטות חדשות לבניית דירות, על מנת לקצר את תהליך הבנייה ככל שאפשר.

אביגדור יצחקי: הדבר הנוסף הוא ראשי ערים.

אביגדור יצחקי: נמצא כאן נציג בכיר שלהם מראש העין.

אביגדור יצחקי: אנחנו באמת מטפלים מולם על מנת שיוציאו יותר היתרים, ילכו אתנו, יבנו את מוסדות הציבור שלהם, את בתי הספר שלהם, את המתנ"סים, את בתי הכנסת, את כל מה שצריך על מנת שכאשר בונים שכונה, היא תיבנה במלואה.

אביגדור יצחקי: אנחנו מסייעים ככל יכולתנו גם להקים וגם להרים את רמת החיים בישוב הזה עד כמה שניתן, כמובן במסגרת הסכמים.

אביגדור יצחקי: חתמנו עד עכשיו על שבעה הסכמי גג ובדרך יהיו עוד מספר הסכמי גג שאנחנו כבר במשא ומתן לגביהם.

קארין אלהרר: איפה נחתמו הסכמי הגג?

אביגדור יצחקי: הסכמי הגג נחתמו בבאר שבע, בראש העין, בראשון לציון, ברמלה, בקריית גת.

יצחק כהן: באשקלון ביום חמישי.

אביגדור יצחקי: השבוע יהיה דיון באשקלון.

אביגדור יצחקי: אם כן, עד היום שבעה הסכמים ואנחנו במשא ומתן עם ערים נוספות על מנת לחתום על הסכמי גג.

אביגדור יצחקי: אנחנו מבקרים אצל כל ראשי הערים ואנחנו יושבים אתם.

אביגדור יצחקי: אתמול היה לנו סשן עם מבשרת ציון עם כל הבעייתיות של הבנייה שם.

אביגדור יצחקי: יש לנו סשנים עם נתניה, עם נהריה, עם אופקים, עם ירוחם ועם דימונה.

עליזה לביא: מה זאת אומרת סשן?

אביגדור יצחקי: פגישה.

עליזה לביא: ומעבר לדיבורים?

אביגדור יצחקי: מעבר לדיבורים, אנחנו מסכמים אתם דברים ויוצאים לדרך בכל מקום.

אביגדור יצחקי: אפשר לראות את זה בבאר שבע.

אביגדור יצחקי: ביום חמישי כולכם מוזמנים לאשקלון, הסכם על שלושים אלף דירות במשך שש שנים שייבנו בעיר אשקלון.

אביגדור יצחקי: זה שוק אחד.

אביגדור יצחקי: השוק השני הוא שוק להשכרה שמטפלת בו חברת דירה להשכיר שעושה מספר פרויקטים.

אביגדור יצחקי: הראשון בהם הוא הקמת מיזמים לדיור להשכרה ש-25 אחוזים ממנו במחיר יחסית מוזל, עשרים אחוזים פחות ממחיר השוק.

אורלי לוי אבקסיס: בכנסת הקודמת ניהלנו מאבק.

אביגדור יצחקי: אני אתייחס לזה.

קארין אלהרר: אורלי, בואי ניתן לו לסיים.

אורלי לוי אבקסיס: את יודעת שאנחנו ביקשנו את הדיון בוועדה הזאת.

קארין אלהרר: אני יודעת.

אביגדור יצחקי: אני תכף אתייחס לזה.

אביגדור יצחקי: בנוסף לזה אפשרנו להם לגייס הרבה מאוד כסף על מנת לרכוש בניינים שלמים ולהפוך אותם לדיור להשכרה.

אביגדור יצחקי: דירה להשכיר מתכוונת לגמור תכנון והתחלת ביצוע של עשרים אלף מיטות עד סוף 2016 במעונות סטודנטים.

אביגדור יצחקי: אנחנו חושבים שזה אפשרי, מקריית שמונה בצפון ועד אילת בדרום.

אביגדור יצחקי: אנחנו כבר במגעים ורק בטכניון אנחנו עכשיו בתכנית להקים 5,000 מיטות נוספות במעונות סטודנטים דבר שיכול לשחרר את השוק.

אביגדור יצחקי: תכנית הדגל שמוביל סגן שר האוצר תהיה שכירות רוכשת שאומרת שעשרה אחוזים ממחיר הדירה יופקד ובמשך 18 שנים תשולם שכירות ברמה נורמטיבית ובסוף 18 השנים הדירה תהיה של הדייר בדירה.

אביגדור יצחקי: אנחנו גם מטפלים בכל הנושא של ההתחדשות העירונית, נושא שמוביל משרד הבינוי.

אביגדור יצחקי: שנת 2016 תהיה השנה של ההתחדשות העירונית.

אביגדור יצחקי: אנחנו מאפשרים בינוי, פינוי-בינוי, על ידי זה שאנחנו נותנים קרקעות על מנת שיהיו השלמה למקומות בהם צריך לעשות פינוי של דיירים.

אביגדור יצחקי: תכניות כאלה כבר קיימות במספר ערים בארץ.

אביגדור יצחקי: מי שרוצה, מוזמן לבקר ולראות.

אביגדור יצחקי: גם ההתיישבות הכפרית, לא הזנחנו אותה ואנחנו במגעים מאוד אינטנסיביים על מנת להשלים את ההסכמות, והכול יהיה בהסכמה, עם הגורמים ההתיישבותיים על מנת לאפשר לבנות הרבה יותר דירות ביישובים הכפריים.

אביגדור יצחקי: על נושא הדיור הציבורי דיבר שר הבינוי שמוביל את הנושא.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אתה התנגדת להכניס לפרויקט דירה להשכיר את הנושא של דיור ציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: זה קצת מוזר.

אורלי לוי אבקסיס: מי שהכניס להסכם הקואליציוני חמישה אחוזים, את האופציה - ועל זה צריך להגיד תודה רבה לשר הבינוי והשיכון – של כל דירה חדשה או כל בנייה חדשה עד חמישה אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: זאת הייתה גם דרישה של ש"ס אם אינני טועה בהסכם הקואליציוני עד חמישה אחוזים לדיור ציבורי בכל הבנייה החדשה.

אורלי לוי אבקסיס: קחו את זה צעד קדימה.

אורלי לוי אבקסיס: בבקשה מכם.

אביגדור יצחקי: אנחנו לוקחים.

אורלי לוי אבקסיס: תיצרו את הביצוע של אותו סעיף.

אורלי לוי אבקסיס: לא סתם אמרתי את הדברים.

אורלי לוי אבקסיס: הוא פנה אלי בנושא של דירה להשכיר.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על כך שהמדינה הולכת לתת קרקעות, לתת מחירים מוזלים, לוותר על חלק מההכנסות שלה.

אורלי לוי אבקסיס: הרי אנחנו ניהלנו את המאבק הזה בכנסת הקודמת ודיברנו על כך שיהיה תמהיל עירוני מסוים באותם מבנים.

אורלי לוי אבקסיס: פנינו ליזמים.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על איקס אחוזים - אני רוצה שיבינו את השאלה ושגם הצופים בבית יבינו את השאלה – שיהפכו להיות שכירות לטווח ארוך ובעצם משרד השיכון ישכור מאותם יזמים ואם לא עשרה אחוזים, אז חמישה אחוזים, וישכיר בשכירות משנה לדיירים של הדיור הציבורי עד סוף הפרויקט.

אורלי לוי אבקסיס: היזמים באו ואמרו לנו, כי בהתחלה האוצר ניסה להפיל את זה על היזמים שהם לא רוצים כי זה יוריד את ערך הפרויקט, שהם בעד, זה הכסף הבטוח ביותר מכל הפרויקט וזאת רשת הביטחון כי עד סוף הפרויקט הם יודעים שהאחוזים האלה הם כסף בטוח וכסף של המדינה.

אורלי לוי אבקסיס: הגענו לוועדת הרפורמות, נלחם מולי אביגדור יצחקי, וגם ניצח אותי – אני חלק מהאופוזיציה ולא תמיד אני מצליחה אפילו שחברים מהקואליציה יחד אתנו – ובמשמעת קואליציונית העבירו את זה כך שלא יהיו איקס אחוזים בדירה להשכיר לטווח ארוך לדיור ציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: למה?

אורלי לוי אבקסיס: אתם חושבים שזה יוריד את ערך הפרויקט?

קארין אלהרר: השאלה הובהרה.

אביגדור יצחקי: כל פרויקט שאנחנו עושים, למשרד הבינוי תהיה ויש את הזכות לקחת בו חלק מהדירות על פי היכולות הכספיות שלו.

אביגדור יצחקי: אני לא צריך להגדיר את זה - - -

אורלי לוי אבקסיס: גם בדירה לטווח ארוך?

אביגדור יצחקי: גם בהשכרה לטווח ארוך וגם בעניין של מחיר למשתכן.

אביגדור יצחקי: הייתה ישיבה בין שר האוצר לבין שר הבינוי.

אביגדור יצחקי: הרי לא בכל המקרים צריכים חמישה אחוזים.

אביגדור יצחקי: רוצים להביא את הדירות למקום שאנשים גרים בו ובכל מקום שהם יצטרכו, חלק מהדיור למשתכן יוכלו לקבל אותו במחירים שאנחנו משיגים מהקבלנים, לפי דרישתם.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לסיים במשפט האחרון.

יואב גלנט: השפעת בעניין הזה לאורך זמן לטובה.

יואב גלנט: בסופו של עניין מה שאומר כאן ראש מטה הדיור זה שתהיה את היכולת, זה לא אומר שהיא תמומש אוטומטית, לרכוש עד אחוז מסוים במקומות מסוימים.

יואב גלנט: בסוף גם יש מגבלה תקציבית אבל הפתח הזה נפתח בהחלטת הממשלה והוא ייפתח במועצת המינהל ויסוכם.

יואב גלנט: המינון ייקבע לפי יכולות המדינה ולפי מה שהיא יכולה לתת.

אביגדור יצחקי: ולפי מה שצריך בשטח.

אורלי לוי אבקסיס: בהחלט.

אביגדור יצחקי: זה הכי חשוב.

אביגדור יצחקי: המשפט האחרון, לגבי מינהל התכנון.

אביגדור יצחקי: אני משמש גם יושב ראש המועצה הארצית לתכנון ובנייה ויושב ראש ה-ות"ל.

אביגדור יצחקי: ערן הוא יושב ראש ה-ותמ"ל.

אביגדור יצחקי: ב-ותמ"ל אנחנו מאשרים עשרות אלפי יחידות דיור בשנה בהליך מקוצר שהממוצע שלו הוא קצת פחות משנה.

אביגדור יצחקי: כלומר, תכנית מוגשת והיא גוברת כמעט על כל תכנית אחרת.

אביגדור יצחקי: לצערי הרב אנחנו לא מקבלים אישור משרד המשפטים להכניס גם את הקרקעות הפרטיות לתוך ה-ותמ"ל.

אביגדור יצחקי: עד היום אנחנו עוסקים רק בקרקעות מדינה או בקרקעות ששמונים אחוזים - - -

אורלי לוי אבקסיס: למה הם לא מאשרים להכניס?

אביגדור יצחקי: על זה אני לא יכול לתת תשובה.

אביגדור יצחקי: יש דברים שאני לא יודע לענות עליהם.

אורלי לוי אבקסיס: בטח יש איזשהו הגיון.

אביגדור יצחקי: אנחנו נפעל בעניין הזה.

אביגדור יצחקי: יחד עם זאת, גם ההתחדשות העירונית, אנחנו עכשיו בתהליכי חקיקה להעביר אותם ל-ותמ"לים על מנת שכל התחדשות עירונית תקבל תוקף יחסית בסדר זמן מאוד קצר של לא יותר משנה.

אביגדור יצחקי: הדבר הזה ייגמר, אני מעריך, עד סוף השנה.

סופה לנדבר: לא יותר משנה תכנון?

אביגדור יצחקי: כן.

סופה לנדבר: אפשר לתאם את זה יותר קצר?

אביגדור יצחקי: לא.

אביגדור יצחקי: רק המועדים הקבועים בחוק הם כמעט שנה.

אביגדור יצחקי: כאן שישים יום להתנגדויות.

אורלי לוי אבקסיס: זה כולל האישורים.

אביגדור יצחקי: כולל הכול.

אביגדור יצחקי: אני מדבר על אישור סופי.

סופה לנדבר: זאת בירוקרטיה שצריכים לעצור.

אביגדור יצחקי: בוועדות המחוזיות זה לוקח הרבה יותר זמן.

אביגדור יצחקי: הפקק העיקרי, דרך אגב, הוא בוועדות התכנון.

אביגדור יצחקי: בוועדות המחוזיות.

אביגדור יצחקי: רק שתדעו, מינהל התכנון והוועדות המחוזיות, בשלושת השנים האחרונות אישר למעלה מ-75 אלף יחידות דיור כל שנה, כך שאנחנו יוצרים, גם באמצעות ה-ותמ"ל וגם בוועדות המחוזיות, מלאי תכנוני לעשרים השנים הבאות.

אביגדור יצחקי: אנחנו לא עובדים רק לשנתיים-שלוש הקרובות.

קארין אלהרר: מה היעד לשנים הקרובות?

יואב גלנט: סליחה, אני נאלץ לעזוב כי החיים נמשכים.

יואב גלנט: אני רוצה להודות לך גברתי על כך שהזמנתם אותי ולהגיד לכם שבהמשך לדברי שר האוצר מהבוקר, עדכן אותי עכשיו המנכ"ל שהמחירים - - -

<קריאה: איך תשמע אותנו?

<קריאה: מי ישמע אותנו?

<קריאה: אנחנו הפנים האמיתיות של הדיור הציבורי.

יואב גלנט: לפני שאני הולך עדכן אותי המנכ"ל, וחשוב שאתם תדעו, שהמחירים של השיווק בקריית מוצקין יהיו בין 900 אלף למיליון שקלים לדירה של 120 מטרים.

יואב גלנט: זאת ירידה של 400 אלף שקלים ואולי יותר ביחס למה שהיה.

יואב גלנט: זה בהמשך לדברי שר האוצר.

יואב גלנט: תודה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: אנשי משרד הבינוי והשיכון נמצאים כאן ואתם תקבלו מענה.

קארין אלהרר: זה שהשר הלך, זה לא אומר שלא תקבלו תשובות.

קארין אלהרר: לא יוצא מכאן בן אדם בלי תשובה אבל תנו לנהל את זה.

אביגדור יצחקי: משפט אחרון.

אביגדור יצחקי: החסם העיקרי בתכנון הוא הנושא של ועדות ערר, בעיקר באזורי תל אביב והמרכז.

אביגדור יצחקי: אנחנו משלימים בימים אלה הקמת שלוש ועדות ערר נוספות שכבר יש להן את ראשי הוועדות והן מאוישות.

אביגדור יצחקי: בימים הקרובים יתחילו לעבוד כך שגם בוועדות המחוזיות שהרבה פעמים נעצרות בגלל ועדות ערר, אנחנו נותנים להם להתקדם.

אביגדור יצחקי: לגבי תמ"א 38.

אביגדור יצחקי: ביום שלישי הבא, החלטה של המועצה הארצית וכולם ידעו איפה זה עומד כדי שאפשר יהיה להמשיך לעבוד גם בנושא הזה.

קארין אלהרר: שאלה אחרונה, מר יצחקי.

קארין אלהרר: כשאתה מדבר על יעדים, ואני בטוחה שיש לכם ואתם בוודאי עובדים עם משנה סדורה, מה היעדים שלכם לשיווק?

קארין אלהרר: 2015 נגמרת אבל מה קורה לגבי 2016?

אביגדור יצחקי: עוד מעט אני אתן את האפשרות להשיב על השאלה למנהל רשות מקרקעי ישראל, אבל בעיקרון יש לנו במחסנית סדר גודל של 130 אלף דירות שאם נסיר את כל החסמים, נגמור עם ראשי הערים, נביא עובדים, כי בסוף אנחנו משווקים דירות אבל לשוק לא תהיה אפשרות לקנות אותן.

אביגדור יצחקי: אנחנו עובדים עם בוני הארץ באופן קבוע ואם אני לא אביא להם את פתרונות התחבורה ואם אני לא אביא להם את העובדים, אני יכול לשווק כמה שאני רוצה אבל מישהו צריך לקנות את זה.

סופה לנדבר: צריכים לקבל עד תשעים אחוזים משכנתא כדי שבן אדם יוכל לממש את הקנייה.

אביגדור יצחקי: תשעים אחוזים משכנתא גם צריך להחזיר.

אורלי לוי אבקסיס: בוודאי.

אורלי לוי אבקסיס: היום הם לוקחים את הכסף מהשוק האפור.

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: אנחנו לא מנהלים דיון על זה.

אורלי לוי אבקסיס: אתה לא בודק אם הם יכולים להחזיר את הכסף הזה.

אורלי לוי אבקסיס: היום הם משעבדים את עצמם לדעת לשוק האפור ולבנקים והם משלמים עד עשרים אחוזים ריבית.

קארין אלהרר: אורלי, אני מתנצלת, זה דיון חשוב.

אורלי לוי אבקסיס: נכון, הייתי אמורה לפתוח חלק מהדיון כי זימנתי את הדיון.

קארין אלהרר: אבל לא היית כאן.

קארין אלהרר: דב היה כאן.

אורלי לוי אבקסיס: אם היית נותנת לי גם לומר כמה משפטים, אולי יכולתי לרכז את זה לכמה שאלות.

קארין אלהרר: את לא היית כאן בתחילת הדיון.

אורלי לוי אבקסיס: כי הייתי גם בוועדת הרפורמות וגם בוועדת הקליטה.

קארין אלהרר: אז מה את רוצה שאני אעשה, שאני אביא את ההולוגרמה שלך?

אורלי לוי אבקסיס: קארין, תקשיבי.

אורלי לוי אבקסיס: ביקשנו את הדיון הזה, השדולה.

קארין אלהרר: אבל את לא היית כאן.

אורלי לוי אבקסיס: כשנתת את רשות הדיבור, בין לבין יכולת לתת לי אבל לא נתת לי.

אורלי לוי אבקסיס: סליחה על ההתפרצויות אבל צריך לקבל תשובות.

אורלי לוי אבקסיס: אני מפחדת שגם אביגדור יצחקי יסיים כאן את הנאום שלו וילך.

קארין אלהרר: הוא לא עוזב עד שלא מסתיים הדיון.

קארין אלהרר: אף אחד עכשיו לא עוזב.

קארין אלהרר: השרים היו.

אילן גילאון: אנחנו נשמח לשמוע את אורלי עכשיו.

אורלי לוי אבקסיס: כי לצערי הרב גם מנכ"ל שמשרד השיכון הלך.

קארין אלהרר: מנכ"ל משרד השיכון הלך?

אורלי לוי אבקסיס: את לא שמה לב.

קארין אלהרר: תחזירו אותו.

אורלי לוי אבקסיס: מצוין.

קארין אלהרר: אנשי משרד השיכון, תחזירו את המנכ"ל.

קארין אלהרר: חברת הכנסת לוי, בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת רוצה לומר כמה דברים ואני מודה לך, מודה לוועדה, מודה למבקר המדינה, מודה על כך שביום המיוחד הזה מצאנו את הזמן לדון בנושא גם בוועדה לענייני ביקורת המדינה והשרים וסגן שר האוצר השתתפו בדיון.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להעלות כמה נקודות כי היום אנחנו שמים יותר פוקוס על הדיור הציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: שמחתי לשמוע שגם בפרויקט של דירה להשכיר לטווח ארוך יהיו איקס אחוזים שישמשו לדיור ציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: במקביל, כן הייתי רוצה לפתוח את הנושא של המשכנתא, תשעים אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: אף אחד לא אמר שלא צריך להחזיר אותם.

אורלי לוי אבקסיס: בנק ישראל תוחם את הבנקים בסכום של כמה משכנתא הם יכולים לתת וכמה הון עצמי נדרש מאותם זוגות צעירים.

אורלי לוי אבקסיס: יש כאן העלמת עין הן של משרד האוצר, הן של בנק ישראל והן של משרד השיכון, תסלחו לי, לנושא של חוסר היכולת של אותם זוגות צעירים.

אורלי לוי אבקסיס: אני יכולה להביא את התאחדות הסטודנטים שעשתה מחקר רציני ובדקה על מה אנחנו מדברים.

אורלי לוי אבקסיס: בסופו של דבר רוב האוכלוסייה, הזוגות הצעירים, לא יכולים, אפילו לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לגייס את ההון העצמי אלא אם כן הם נולדו למשפחה שההורים יכולים להעמיד להם את הכספים.

אורלי לוי אבקסיס: אם אנחנו מדברים גם על משפחות אמידות, אם יש להם כמה ילדים, הן צריכות לעשות בחירתה של סופי למי לעזור בהון העצמי.

אורלי לוי אבקסיס: בא האוצר ואומר דבר מאוד פשוט והוא למה אתם צריכים לקנות דירה?

אורלי לוי אבקסיס: תשכרו דירה.

אורלי לוי אבקסיס: תשכרו דירה עד סוף החיים שלכם וזאת אפשרות.

אורלי לוי אבקסיס: נכון, זאת אפשרות אלא שאף אחד לא נותן את דעתו על אותם פנסיונרים שמעכשיו בעוד עשר שנים, בעוד עשרים שנים, מאז עברנו מהפנסיה התקציבית לפנסיה הצוברת, נמצאים בחוסר ביטחון פנסיוני.

אורלי לוי אבקסיס: הקופה שלהם לא צברה מספיק ואפילו לא בשביל המקדם של ה-220.

אורלי לוי אבקסיס: לכן מה שקורה זה שביום נתון אחד יהיו לכם אלפי קשישים – סליחה, פנסיונרים – שמגיעים והקופה שלהם לא מצליחה אפילו לממן להם את האחזקה המינימלית הבסיסית ביותר, ואני מדברת על כאלה שיהיה להם בסוף התקופה אלף ואלפיים שקלים בפנסיה ולהם אמרו תמשיכו לשכור דירות בשוק החופשי.

אורלי לוי אבקסיס: יגיע היום בו הם יהיו קשישים ללא קורת גג.

אורלי לוי אבקסיס: פנסיונרים הומלסים.

אורלי לוי אבקסיס: אלו שהצליחו לגייס הון עצמי, יגיעו באותו יום, יסיימו את המשכנתא ולפחות תהיה להם קורת גג מעל ראשם, אבל האחרים שהאוצר אומר להם לכו תמשיכו לשכור דירה לאורך החיים שלכם, יגיעו לאותו יום עם אלפיים שקלים בפנסיה ועם צורך לשכור דירה ב-4,000 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: מה יגידו להם אז?

אורלי לוי אבקסיס: יהיה לך מספיק דיור ציבורי?

אורלי לוי אבקסיס: אני לא מאמינה.

אורלי לוי אבקסיס: אני אומרת יותר מכך.

אורלי לוי אבקסיס: זה הזמן.

אורלי לוי אבקסיס: בעבר המדינה ידעה לתת תשעים אחוזים משכנתא.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על ערבות מדינה.

סופה לנדבר: גם 95 אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: נכון.

אורלי לוי אבקסיס: גם 95 אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: סופה צודקת.

אורלי לוי אבקסיס: שר האוצר בעצמו קנה ב-95 אחוזים משכנתא.

אורלי לוי אבקסיס: מה קרה לו? מה קרה?

אורלי לוי אבקסיס: הוא לא החזיר את הכסף?

אורלי לוי אבקסיס: הוא החזיר.

אורלי לוי אבקסיס: דור שני לעולים הפכו להיות בעלי דיור רק בזכות הנקודה הזאת.

אורלי לוי אבקסיס: להורים שלהם לא היה כסף לתת להם את זה.

אורלי לוי אבקסיס: אני ואת כנראה נצליח לגייס איזשהו הון עצמי.

קארין אלהרר: אני לא.

אורלי לוי אבקסיס: את לא.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות.

אורלי לוי אבקסיס: חלק מהאנשים או רוב החברים שלנו לא מצליחים לגייס הון עצמי.

אורלי לוי אבקסיס: מה הם עושים?

אורלי לוי אבקסיס: הם לווים או מההורים או מהשכנים או מהחברים או מהשוק האפור.

אורלי לוי אבקסיס: אף אחד לא בודק אם הם עומדים בתנאי החזרת המשכנתא וההלוואות.

אורלי לוי אבקסיס: הריבית על אותו הון עצמי כביכול שהוא פיקטיבי, הוא לא אמיתי, היא ריבית מטורפת שלא דומה לריביות על המשכנתא.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו הופכים אותם לקהל שבוי של השוק האפור על כל המשתמע מכך ומעלימים עין, ואנחנו לא רוצים לסבך אותם.

אורלי לוי אבקסיס: לא רוצים התחייבות לטווח ארוך, תבטלו להם לחלוטין את המשכנתא.

אורלי לוי אבקסיס: כל משכנתא היא התחייבות, היא הלוואה לטווח ארוך, אבל בסופו של תהליך כל חודש של תשלום משכנתא, קנית לך את החלק בבית והוא הופך להיות שלך.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להגיד עוד משהו.

אורלי לוי אבקסיס: נתון שמשרד האוצר לא רוצה שתדעו.

אורלי לוי אבקסיס: אתם יודעים לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מה ההבדל בין שכר דירה בשוק החופשי לאותה דירה ממוצעת לבין משכנתא ממוצעת על אותה דירה?

אורלי לוי אבקסיס: 300 ומשהו שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: זה כל ההבדל ברף העליון.

אורלי לוי אבקסיס: אתם יודעים מה הסיכון לאותה ערבות מדינה לאותן אוכלוסיות שעומדות בכל הקריטריונים?

אורלי לוי אבקסיס: פחות משני אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: האם אתם יודעים שיש סעיף משכנתא מכוונת בתקציב המדינה שם יש קהל שבוי שאפילו לא אטרקטיבי לו לקחת את ההלוואות האלו כי הריבית עליהן יותר גבוהה מהריבית של הבנקים, כמה כסף בכל שנה מחזיר משרד השיכון בגלל חוסר מימוש של הסעיף הזה לאוצר?

אורלי לוי אבקסיס: ומישהו חושב שהוא מגיע לזוגות הצעירים.

אורלי לוי אבקסיס: בושה וחרפה.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לומר עוד משהו.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו צריכים להיזהר.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו עומדים בפני בעיה שאני הייתי שמחה אם משרד מבקר המדינה ייתן את דעתו על כך.

אורלי לוי אבקסיס: יש עכשיו מגמה ורצון להעביר את כל הדירות של הדיור הציבורי לעמידר ועמידר תהפוך להיות בעלת הבית שלהם.

אורלי לוי אבקסיס: עמידר מתכוונת, בסיוע של חלק מהפקידים, להנפיק את עצמה לדעת בבורסה.

אורלי לוי אבקסיס: יש מי שיקראו לזה הנפקה, יש מי שיקראו לזה הפרטה.

אורלי לוי אבקסיס: יש לי תחושה לפעמים שבמשרד האוצר, כאשר אתה מדבר אתם על דיירים של הדיור הציבורי או בכלל על נושא הדיור הציבורי, אני מדברת והם מרגישים כאב ראש, כאב ראש, כאב ראש, כאב ראש בדיוק כמו בפרסומת והם רוצים להתפטר.

אורלי לוי אבקסיס: עמידר היא קבלת ביצוע של המדינה, היא לא יכולה להפוך להיות חברה שתנפיק את הזכויות האלה בבורסה.

אורלי לוי אבקסיס: דיור ציבורי, יש לך כובע אחד, או של חברה משכנת או של חברה.

אורלי לוי אבקסיס: היא גם רוצה לעשות שינוי מין, להפוך מחברה משכנת לחברה יזמית.

אורלי לוי אבקסיס: מי ישמור על האינטרסים?

אורלי לוי אבקסיס: מי יהיה בעל הבית ולאיזה כתובת ילכו אותם זכאים של הדיור הציבורי?

אורלי לוי אבקסיס: מאוד הייתי רוצה לשמוע את ההתייחסות של מבקר המדינה לנושא הזה.

אורלי לוי אבקסיס: בעיני זאת שערורייה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נצטרך לעמוד על הרגליים האחוריות שלנו.

אורלי לוי אבקסיס: אילן, עוד פעם הפרטה, מה שאתה כל כך נזהר, ועושים לנו את זה מתחת לאף.

אילן גילאון: לי יש בעיה לעמוד על הרגליים האחוריות.

אורלי לוי אבקסיס: צודק.

קארין אלהרר: אורלי, תודה.

אורלי לוי אבקסיס: נקודה אחרונה.

אורלי לוי אבקסיס: אני משתדלת לקצר.

אורלי לוי אבקסיס: לגבי הסיוע הריאלי בשכר דירה, צריך לקדם אותו.

אורלי לוי אבקסיס: אי אפשר לעצור את זה ואי אפשר לתת לאנשים תעודת זכאות שאומרת שהם לא יכולים לעמוד בתשלומים האלה.

אורלי לוי אבקסיס: הם צריכים דירה.

אורלי לוי אבקסיס: המדינה התפטרה מהדירות ותעודת הזכאות הזאת לא שווה כלום.

אורלי לוי אבקסיס: היה פעם מישהו במדינת ישראל שאמר שאפשר לתלות אותה על הקיר אבל אין להם אפילו קיר לתלות אותה עליו.

אורלי לוי אבקסיס: המסמך הזה בעצם זורק אותם לשוק החופשי שלא רוצה להשכיר להם דירות.

אורלי לוי אבקסיס: במקביל נותנים להם השתתפות בשכר דירה, סכום שלא מתקרב למחיר שמבקשים מהם בחוץ וכל יום הם בפני סכנת פינוי.

אורלי לוי אבקסיס: אותם אנשים נשארים גם בלי יכולת כי אין להם ערבויות של בנקים והם לא מנהלים אשראי בבנק.

אורלי לוי אבקסיס: כדי לקבל את הסיוע המינימלי הזה, הם נדרשים להביא חוזה חתום וזה כשאף אחד לא מוכן לחתום אתם.

אורלי לוי אבקסיס: נקודה אחרונה.

קארין אלהרר: אורלי, אי אפשר.

קארין אלהרר: באמת.

אורלי לוי אבקסיס: זה נושא שצריך לענות עליו.

אורלי לוי אבקסיס: אני אנסה את שאר הדברים להעביר בשדולה.

אורלי לוי אבקסיס: מקבלת.

אורלי לוי אבקסיס: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: מבקר המדינה יענה על הנושא הזה?

<ליאורה שמעוני: לגבי ההפרטה כפי שקראת לה של דירות הדיור הציבורי שרוצים להנפיק את עמידר.

<ליאורה שמעוני: הנושא הזה כן נמצא על שולחן מבקר המדינה.

<ליאורה שמעוני: אנחנו מתכוונים לבחון אותו.

<ליאורה שמעוני: אנחנו ממתינים כרגע לראות האם בכלל הצעד הזה יתממש.

קארין אלהרר: אם אנחנו יודעים על דבר שהוא לא טוב, כדאי שנדע את זה לפני שזה קורה.

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שאנחנו יכולים להבין שמבקר המדינה לא רואה בזה בעיה.

קארין אלהרר: צריך לבחון את זה.

<ליאורה שמעוני: זה מעורר הרבה מאוד שאלות וסוגיות לגבי עתיד אותם דיירים בדיור הציבורי, מי יגן עליהם, מי ישמור עליהם ובאמת מה הצורך הגדול שאני עדיין לא הבנתי אותו ויתכן שיסבירו לי במהלך הביקורת או סקר שנעשה בנושא הזה כדי להבין באמת למה ומאיפה מגיע הצורך לעשות את הצעד המאוד מאוד משמעותי.

אורלי לוי אבקסיס: חריג.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: מר ניסים בובליל, התאחדות בוני הארץ, בבקשה.

<ניסים בובליל: צהרים טובים.

<ניסים בובליל: קודם כל, אני מברך את הוועדה על הכינוס הזה שהוא כינוס מאוד חשוב.

<ניסים בובליל: רציתי לומר מספר משפטים.

<ניסים בובליל: אנחנו, הקבלנים במדינת ישראל, רואים את השינוי.

<ניסים בובליל: יש שינוי מאוד משמעותי כאשר ממשלת ישראל החליטה בהחלטה להכניס את היד לכיס עמוק, להפסיק לספסר בקרקע ולהבין שהקרקע שייכת בעצם לאזרחי מדינת ישראל ולא להעצים את הכנסות המדינה על ידי מכירת הקרקע לכל המרבה במחיר.

<ניסים בובליל: זה מהלך מבורך.

<ניסים בובליל: דיברנו על זה הרבה מאוד פעמים.

<ניסים בובליל: כבר לפני שנים מעל כל במה אני אמרתי שאנחנו יודעים לבנות דירה במחיר בין 600 ל-700 אלף שקלים.

<ניסים בובליל: אנשים אמרו שאני הוזה.

<ניסים בובליל: הנה התוצאות.

<ניסים בובליל: אפילו טעיתי קצת כי המחיר יותר נמוך במכרזים האחרונים.

<ניסים בובליל: אני מעריך שהמחירים האלה יהיו דומים אבל זה תלוי בכם כי אתם קובעים גם מחיר קרקע לדוגמה בראשון לציון במאות אלפי שקלים ואם אתם תקבעו שגם בראשון לציון מחיר הקרקע – או במקומות אחרים – קרוב לאפס, אתם תקבלו דירות במחירים האלה.

<ניסים בובליל: לא לשכוח שבמחירים האלו אנחנו משלמים מע"מ, הם כוללים מע"מ ואגרות בנייה ואז יש לנו אפשרות להוריד את המחיר בסדר גודל של עוד 15 אחוזים ועדיין הקבלנים, אני מקווה שהם יודעים מה שהם עושים, יש להם רווחיות כי אם לא הייתה להם רווחיות, הם לא היו ניגשים למכרזים האלה.

קארין אלהרר: לכם יש אופציה לעמוד בלוחות הזמנים הקצרים יותר?

<ניסים בובליל: תכף נדבר על זה.

<ניסים בובליל: אני מדבר קודם כל על המכרזים ויש לנו כבר תוצאות.

<ניסים בובליל: אנחנו מכירים רק את התוצאות המדויקות של עפולה, שמענו רמזים על תוצאות גם בקריית מוצקין ואני מעריך שזה נכון.

<ניסים בובליל: נקודה נוספת עליה אנחנו מדברים כבר מספר שנים.

<ניסים בובליל: כולם כאן מדברים על הדיור הציבורי.

<ניסים בובליל: הפתרון קיים והוא בידיכם.

קארין אלהרר: תן לנו אותו.

<ניסים בובליל: אמרנו את זה מעל כל במה.

<ניסים בובליל: במידה ויהיו חמישה אחוזים במחיר למשתכן - - -

אורלי לוי אבקסיס: אתם בעד.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא כמו שאמרו בהתחלה שאתם עקב אכילס.

<ניסים בובליל: בסדר, אומרים.

<ניסים בובליל: הרבה דברים אומרים אבל גם אמרו ששר השיכון גלנט אמר דברים והיום הוא אמר שהוא לא אמר אותם.

אילן גילאון: אני חושב שבכנסת צריך לציין את יום הקבלן הבינלאומי כמו שעושים כל שנה.

<ניסים בובליל: אני אשמח אם תיזום את זה.

<ניסים בובליל: אנחנו נבוא בשמחה.

אילן גילאון: אני מת ליזום את זה.

אילן גילאון: יום הקבלן ויום הבנקאי.

<ניסים בובליל: אני אשמח אם תיזום את זה כי בסופו של יום מי שמבצע את הדברים, את ההחלטות שלכם, אלה אנחנו.

אילן גילאון: אם היום הזה יתקיים, סימן שכל הבעיות נפתרו לנו.

אילן גילאון: באמת.

אילן גילאון: לכן אני אשמח מאוד ליום כזה.

<ניסים בובליל: במסגרת מחיר למשתכן אפשר להקצות חמישה אחוזים, עשרה אחוזים או כל מספר אחר שאתם תחליטו עליו, אתם מקבלים דירות, המדינה מקבלת דירות במחירים מופחתים, במחירים נמוכים והיא לא צריכה לרכוש דירות במיליון שקלים כפי ששמעתי או במחירים הרבה יותר גבוהים אלא יש לה את הצבר.

<ניסים בובליל: היא תוכל לקנות הרבה יותר דירות במחירים זולים.

<ניסים בובליל: כל זה, כדי לבצע את זה, יש לנו מחסור אחד עיקרי והוא בנושא ידיים עובדות בתחום העבודות הרטובות.

<ניסים בובליל: אנחנו חייבים שממשלת ישראל תיישם את ההחלטה שלה להבאת עשרים אלף עובדים סינים כפי שהיא התחייבה.

קארין אלהרר: זה לא פשוט לממשלת ישראל ליישם החלטות שלה.

קארין אלהרר: אני לא מדברת על הממשלה הזאת שאולי היא חרוצה במיוחד, אבל לאורך השנים ממשלת ישראל ויישום החלטות, זה לא עבד.

<ניסים בובליל: אני רואה שכשהיא רוצה ליישם את ההחלטות, עובדה שהיא מיישמת אותן והיא גם מוצאת את התקציבים ואת היכולת לבצע.

<ניסים בובליל: אנחנו רואים שהדברים מתבצעים בצורה מהירה.

<ניסים בובליל: מדובר כאן על המשך מכרזים.

<ניסים בובליל: שמעתי מספר מדהים ונאמר שעד סוף השנה יהיו כ-25 אלף דירות במחיר למשתכן וזה נראה לי דבר פנטסטי.

<ניסים בובליל: אני מאחל הצלחה.

סופה לנדבר: כמה דירות?

סופה לנדבר: אחרי סיום בנייה או בתכנון?

סופה לנדבר: אנחנו מדברים עכשיו על הכרזות.

סופה לנדבר: אני חושבת שוועדה מכובדת ומבקר המדינה צריכים לדעת שבעצם כדי לספק את הדירות ולתת קורת גג לאנשים, אנחנו צריכים לדעת מתי זה יתחיל ומתי זה יסתיים.

סופה לנדבר: במשך שנה שלמה עם תכנון ועם בנייה, אפשר לאכלס את הדירות, אם רוצים.

סופה לנדבר: אני זוכרת את שנות ה-90, בתקופתו של אריק שרון, אני הייתי יושבת ראש עמותה באשדוד ואני הורדתי מחירים בארבעים אחוזים.

סופה לנדבר: מינהל מקרקעי ישראל, אלה אדמות של כולנו, כמו שאתה אמרת והן שייכות לכל ולא שייכות למישהו מסוים.

סופה לנדבר: לשחרר את האדמות, להתחיל לתכנן את הדברים, לקצר את הדרך לתכנון ולאישורים כי בזה יש בעיה.

סופה לנדבר: עד שמתכננים, עד שמאשרים ועד שדזה יוצא לדרך, עוברות כמה שנים והאנשים צריכים אתמול את הדירה הזאת.

קארין אלהרר: סופה, אנחנו מיד נשמע על זמנים.

<ניסים בובליל: במידה וממשלת ישראל תוכל ותיישם את ההחלטה להביא כעשרים אלף עובדים סינים, אנחנו נוכל לעמוד בלוחות הזמנים כפי שמוגדרים בתוך המכרזים אבל במכרזים של מחיר למשתכן יש יום התחלה ויום סיום ואנחנו נוכל לעמוד בזה.

<ניסים בובליל: במידה ולא יגיעו העובדים הסינים ולא יגיעו ידיים עובדות, אנחנו נמשיך לבנות פרויקטים - - -

קארין אלהרר: כמה זמן ייקח לכם להרים בניין או יחידת דיור ולמסור מפתחות מרגע הגעתם של העובדים הסינים המיוחלים?

<ניסים בובליל: אנחנו בנינו - כפי שנאמר כאן על ידי חברת הכנסת סופה לנדבר, בתקופה בה היינו עם טכנולוגיית בנייה יותר נמוכה ולא מתקדמת כפי שאנחנו בונים היום – פרויקטים כאלה בשנה.

<ניסים בובליל: היום אנחנו בונים את זה כמעט בשלוש שנים.

אורלי לוי אבקסיס: למה?

אורלי לוי אבקסיס: מה קרה?

<ניסים בובליל: קצב הבנייה שלנו הלך וירד למרות הטכנולוגיה המתקדמת מפני שיש לנו מחסור אדיר בידיים עובדות.

<ניסים בובליל: זאת עקב אכילס של הפרויקט.

קארין אלהרר: עשרים אלף עובדים סינים יחזירו את זה לתקופה של שנה?

<ניסים בובליל: אנחנו נוכל לרדת לקצב של כשנה עד למסירת הדירה.

<ניסים בובליל: נוכל למסור דירה אחרי שנה אם לא יהיה לנו מחסור בידיים עובדות.

<ניסים בובליל: הדברים האלה, ניתן לבצע אותם וניתן לבצע אותם במהירות.

<ניסים בובליל: חשוב מאוד להמשיך בדרך של פיצול המכרזים כי אנחנו בסך הכול כ-5,000 קבלנים שרוצים מאוד לעבוד ולבצע.

<ניסים בובליל: התחרות מאוד עזה ואם יפצלו את המכרזים כפי שעשו בעפולה לא למגה פרויקטים אלא לפרויקטים קטנים כדי שגם הקבלנים הקטנים והבינוניים, משם באה הצמיחה, יוכלו להשתתף.

<ניסים בובליל: אנחנו כל השנים מדברים על עסקים קטנים ובינוניים אבל כאשר באים לקבל החלטות, שוכחים את ההצהרות.

<ניסים בובליל: במקרה של עפולה פיצלו את זה למכרזים קטנים, קיבלנו את התוצאות.

<ניסים בובליל: אם משרד השיכון ומשרד האוצר ימשיכו בדרך הזאת, אני חושב שאנחנו נראה הצלחה וברכה בנושא של המחיר למשתכן.

<ניסים בובליל: צריך לתקן בהמשך כמה דברים כי למשל מאוד לא הגיוני שהמחיר של דירת הפנטהאוז והמחיר של הקומה הראשונה הוא אותו המחיר.

<ניסים בובליל: יש לקונה.

<קריאה: המחיר של דירות גן הוא פי שלוש.

<ניסים בובליל: יש תיקונים שצריך לבצע במכרזים האלה.

<ניסים בובליל: אני חושב שגם ההחלטה שכל הדירות יהיו במחיר למשתכן היא החלטה שצריכים לדון בה אחרי מספר מכרזים.

<ניסים בובליל: ההחלטה של משרד השיכון היא כל הדירות וזה אומר שיש חשש שאנחנו נמצא את עצמנו בעוד מספר שנים בדיור ברמה מאוד נמוכה כאשר כל האנשים ברמה הסוציו אקונומית הנמוכה נמצאים בפרויקט אחד ואנחנו נחזור לתקופה בה פינינו את המעברות והעברנו את האנשים לשיכונים ועכשיו נצטרך לעשות פינוי-בינוי.

<ניסים בובליל: לכן חייבים לשקול את הנושא של התמהיל, האם צריך ללכת מאה אחוזים בכל פרויקט או לעשות תמהיל כך שחלק ממנו יהיה בשוק הפרטי.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: שאלת הבהרה.

קארין אלהרר: מר יצחקי, כמה זמן, בלוח זמנים, מהרגע שנכנס פרויקט ועד סוף האישור התכנוני?

אביגדור יצחקי: עד סוף הבנייה?

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: בנייה, הבנתי שמהרגע שמעבירים את זה לידיהן המסורות של הקבלנים, זה אורך שנה.

אביגדור יצחקי: צריך להבין שבמחיר למשתכן לקבלנים יש אינסנטיב מאוד גבוה לגמור את הבניין כמה שיותר מהר ואני גם אסביר למה.

קארין אלהרר: אני לא מדברת על הקבלנים.

קארין אלהרר: אני מדברת על התכנון.

אביגדור יצחקי: תכנון, כל אחד שנכנסו ל-ותמ"ל, יש כאלה שכבר מופקדים.

אביגדור יצחקי: אנחנו מעריכים שב-ותמ"ל הממוצע יהיה שנה בין ההגשה לבין התכנון.

<קריאה: בתנאי שאין עתירות.

קארין אלהרר: כמובן.

קארין אלהרר: נעמי מורביה, בקצרה כי אנחנו לקראת סיום.

<נעמי מורביה: אני מבקשת לדבר על שני נושאים תחת אותה קורת גג.

<נעמי מורביה: אלה אנשים שלא הוזכרו בישיבה הזאת ולו במילה אחת.

<נעמי מורביה: מקומנו נפקד.

<נעמי מורביה: אלה האנשים עם המוגבלות.

<נעמי מורביה: אנחנו באיזשהו מקום כלואים בתוך מצב בלתי אפשרי.

<נעמי מורביה: מצד אחד אנחנו לא יכולים לרכוש דירות כיוון שמבחינת הבנקים קצבת נכות היא לא הכנסה, ומצד שני אנחנו לא יכולים לגור בשכירות החופשית כיוון שמקצבת נכות של 2,342 שקלים לא ניתן לשכור דירה.

קארין אלהרר: גם לאלה שיש כסף לא נותנים משכנתא.

<נעמי מורביה: בדיוק.

<נעמי מורביה: בכל מקרה, לא נותנים משכנתא לאדם עם מוגבלות.

אורלי לוי אבקסיס: כל אדם עם מוגבלות לא מקבל משכנתא?

אורלי לוי אבקסיס: בגלל ביטוחים?

קארין אלהרר: בגלל ביטוח החיים.

אורלי לוי אבקסיס: צריך לשנות את זה

<קריאה: לא רק.

<קריאה: יש גם ביטוח לאומי.

קארין אלהרר: יש הצעת חוק בעניין הזה אבל בינתיים משרד האוצר לא התרצה.

<נעמי מורביה: כן.

<נעמי מורביה: אני רוצה להסביר למה כל הנושא של השכירות הוא כל כך בעייתי.

<נעמי מורביה: הנושא של השכירות הוא בעייתי כי שום בן אדם בר דעת לא ישכיר את הדירה שלו לבן אדם כמוני.

<נעמי מורביה: אני, כדי להיכנס לבית שלו, צריכה לשבור לו את המשקופים, להנמיך את המטבח, להפוך לו את הכיוון של הדלתות, להרחיב את השירותים, להפיל קירות.

<נעמי מורביה: אף בר דעת לא ישכיר לי דירה.

<נעמי מורביה: התוצר הכי חמור שנוצר מכל המצבים שדובר עליהם היום הוא בנוגע למשרד הקליטה.

<נעמי מורביה: אנשים עם מוגבלות שנחשבים עולים חדשים עד עשר שנים, ואנשים יוצאי אתיופיה עד 15 שנים, הם נמצאים ברשימות של משרד הקליטה.

<נעמי מורביה: משרד הקליטה, אין לו כרגע דירות.

<נעמי מורביה: כל מה שאנחנו מבקשים זה שאנשים שמרותקים לכיסאות גלגלים וממתינים עשר שנים לדירה בדיור הציבורי, יועברו מהרשימות של משרד הקליטה אל הרשימות של משרד השיכון.

אורלי לוי אבקסיס: הם גם לא ייפלו בקריטריונים.

<נעמי מורביה: אלה שעומדים בקריטריונים.

<נעמי מורביה: ברור.

<נעמי מורביה: אני כבר עשיתי את הבדיקות הראשונות.

<נעמי מורביה: שר הקליטה זאב אלקין באולם הזה, חברת הכנסת סופה לנדבר שרת הקליטה לשעבר ישבה לימינו והיא לא כל כך שמחה אבל הוא - - -

סופה לנדבר: לא שלא שמחתי.

סופה לנדבר: אני שמחה לכל פתרון אלא שאני חושבת שלהעביר את האנשים למשרד העלייה והקליטה עם קריטריונים יותר נוחים למשרד השיכון, זה לעשות עוול לבן אדם.

<נעמי מורביה: לא, ואני אגיד לך למה.

סופה לנדבר: כך אני חושבת.

<נעמי מורביה: חברת הכנסת סופה, היום הם ממתינים עשר שנים.

קארין אלהרר: קיבלתי עכשיו עדכון שבשעה 13:00 יש כאן עוד ישיבה ואני רוצה לתת את רשות הדיבור לעוד כמה אנשים.

<נעמי מורביה: משפט אחד.

<נעמי מורביה: אני מטפלת יחד עם רונן כהן, והוא מודע לזה, במקרה של זוג עם ילדה נכה ברמות.

<נעמי מורביה: הם כבר לא יכולים להרים אותה על הידיים.

<נעמי מורביה: הם גרים בקומה שלישית והיא מרותקת לכיסא גלגלים.

<נעמי מורביה: עשר שנים הם ממתינים בתור במשרד הקליטה כי הם עולים חדשים.

<נעמי מורביה: זה מקרה שאם היה נמצא במשרד השיכון, רונן אמר לי שאתמול הם היו מקבלים אצלו דירה.

סופה לנדבר: אם כן, שהוא ייתן את הדירה לאנשים האלה.

<נעמי מורביה: הוא לא יכול.

<נעמי מורביה: הם שייכים למשרד הקליטה.

<נעמי מורביה: צריך לסנכרן את הרשימות.

סופה לנדבר: הוא יכול להעביר את הדירה המסוימת למשפחה הזאת.

סופה לנדבר: אני אחראית על כך שבמשרד העלייה והקליטה הם יקבלו את הדירה הזאת.

<נעמי מורביה: הבקשה העיקרית שלי היא אחת.

<נעמי מורביה: באחוזים עליהם אתם מדברים, יילקחו בחשבון בתוך כל האחוזים האלה שני אחוזים שיהיו מיועדים לאנשים עם מוגבלות.

<נעמי מורביה: אין לנו דרך להגיע לקורת גג.

קארין אלהרר: זאת הערה חשובה.

קארין אלהרר: תודה.

<קריאה: למה לא נותנים לי לדבר?

קארין אלהרר: יש כאן עשרות שנרשמו לדיבור.

קארין אלהרר: ארן לב הוא נציג פורום הדיור הציבורי.

קארין אלהרר: בבקשה.

<ארן לב: בואו נחזור לדיון.

<ארן לב: אנחנו מדברים על דוח מבקר המדינה.

<ארן לב: דוח מבקר המדינה מדבר על המקום שהממשלה לא מושלת ואין לה תפיסה אסטרטגית במקום.

<ארן לב: אני אתמקד בדיור הציבורי ולא אדבר על הכול.

<ארן לב: אין לה תפיסה של מה היא רוצה לעשות בתחום של דיור ציבורי.

<ארן לב: אנחנו צריכים כוועדה לצאת – אני לא מדבר על כל הדיונים האחרים ועל מה שהולך להיות אחר כך – עם שני דברים שהממשלה צריכה להגדיר לעצמה: הדבר האחד, מהו המלאי הראוי של דיור ציבורי במדינת ישראל.

<ארן לב: ועדת אלאלוף בתת ועדת הדיור קבעה שהמספר הוא 110 אלף דירות.

<ארן לב: אם הממשלה חושבת שזה מלאי גבוה מדי או נמוך מדי, לא משנה מה, המדינה צריכה להחליט מהו המלאי והיא צריכה לשאוף למלאי הזה ולעשות את הפעולות.

<ארן לב: הדבר השני, המדינה צריכה להחליט מי הם אותם אנשים שלא סביר שהם לא יהיו בקורת גג לטווח ארוך.

<ארן לב: זאת אומרת, מי הם אותם אנשים שהמעבר שלהם כל שנה מבית לבית, מבית ספר לבית ספר, מרופא משפחה לרופא משפחה, מעובד סוציאלי לעובד סוציאלי, הוא לא סביר והוא לא סביר חברתית, הוא לא סביר מוסרית והוא לא סביר כלכלית מבחינת כל ההשקעה של המדינה בצמצום עוני רב דורי.

<ארן לב: ברגע שהמדינה תגדיר את שני הדברים האלה, גם אם זה ימצא חן בעינינו כחברה אזרחית וגם אם זה לא ימצא חן בעינינו כחברה אזרחית, נדע שהמדינה הזאת החליטה שהיא רוצה למשול.

קארין אלהרר: זה חשוב.

<ארן לב: אם המדינה לא תגדיר את זה, זה אומר שימשיך הבלגן שאנחנו רואים עד עכשיו.

קארין אלהרר: תודה רבה.

<טטיאנה קדוצ'קין: יש דיסכרימינציה של עולים שהם לא על כיסא גלגלים ולא רואים שהם נכים.

<טטיאנה קדוצ'קין: יש חולי סרטן, יש אנשים עם מחלות קשות אבל אם בן אדם בכיסא גלגלים מקבל סיוע עד 3,000 שקלים - - -

קארין אלהרר: גברתי, הרגע שמענו שגם אנשים בכיסא גלגלים לא מקבלים.

<טטיאנה קדוצ'קין: אני כבר דיברתי על זה, על אנשים שהם לא בכיסא גלגלים אלא עם מחלות קשות.

קארין אלהרר: גברתי, תודה רבה.

קארין אלהרר: גברתי, אני לא רוצה להוציא אותך.

<טטיאנה קדוצ'קין: כמה פעמים את לא נותנת לי לדבר וזאת לא פעם ראשונה.

קארין אלהרר: זה לא נכון.

קארין אלהרר: זה ממש לא נכון.

<טטיאנה קדוצ'קין: זאת דיסכרימינציה של אנשים חולי סרטן.

קארין אלהרר: גברתי, תודה רבה.

קארין אלהרר: אדוני הסדרן.

<טטיאנה קדוצ'קין: יש כ-500 אנשים וזה לא פייר שלא מתייחסים לקבוצה הזאת.

קארין אלהרר: גברתי, תודה רבה.

<טטיאנה קדוצ'קין: הם לא מקבלים.

<טטיאנה קדוצ'קין: גם את לא מקבלת אותי.

<טטיאנה קדוצ'קין: רק אילן גילאון מבין את זה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

<טטיאנה קדוצ'קין: נא להגדיל את הסיוע בשכר דירה.

<טטיאנה קדוצ'קין: בן אדם מקבל 2,600 שקלים והוא לא יכול לחיות עם סיוע לשכר דירה בסך 770 שקלים.

<טטיאנה קדוצ'קין: לא יכול לחיות.

<טטיאנה קדוצ'קין: אתם יכולים להוציא אותי ויכולים לקרוא למשטרה אבל על זה אני עומדת.

<טטיאנה קדוצ'קין: אני רואה את האנשים האלה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: גברתי, את מעכבת.

קארין אלהרר: שמעתי.

<טטיאנה קדוצ'קין: אנשים בארץ לא צריכים להיות רעבים.

קארין אלהרר: תודה רבה לפני סיכום.

קארין אלהרר: מר משה אשר, שמעתי כאן ומאוד מצא חן בעיני שהמדינה בעצם מוותרת על הכנסות מהקרקע.

קארין אלהרר: זה צפוי לשנות את צפי ההכנסות של המדינה ממסים בשנה הקרובה?

<משה אשר: אלה לא הכנסות ממסים אלא אלה הכנסות ממכירת קרקע, ולזה אולי אביגדור יתייחס בצורה יותר רחבה.

<משה אשר: זה כמובן ישפיע.

<משה אשר: אין ספק שהדברים האלה בסופו של דבר, חלקם יתגלגלו גם למסים.

<משה אשר: ציין ממלא מקום מנהל רמ"י שיושב לצדי.

<עדיאל משרון: התשלום על הקרקע הוא אפסי או נמוך או שיש הנחה ממוצעת של 120 אלף שקלים ליחידת דיור.

<עדיאל משרון: מבחינת הרוכש הסופי, יש פחות משמעות כי הרוכש הסופי בדרך כלל משלם פחות מס רכישה ומסים אחרים אבל הקבלנים, היזמים, משלמים את המסים על העלויות שלהם גם במע"מ וגם במס הרכישה, כך שאם הוא משלם פחות על הקרקע, הוא משלם פחות מסים.

<משה אשר: המע"מ לא יהיה על דירה של מיליון וחצי או שני מיליון שקלים אלא על מיליון שקלים או פחות, ולכן כמובן יהיה פחות מע"מ על העסקה הזאת.

<משה אשר: ההכנסות הבסיסיות של המדינה ממכירת הקרקע לא יתקבלו וזאת באמת החלטה של שר האוצר שהוא לא רוצה לספסר יותר בקרקעות.

<משה אשר: המשמעות היא שמדינת ישראל לא תקבל את ההכנסות האלה.

קארין אלהרר: אני שמחה על כך.

<משה אשר: כן.

<משה אשר: אני חושב שזה חשוב לכולנו כמדינה וכחברה.

<משה אשר: רציתי לומר שאנחנו הולכים בשנה הזאת לשפר במינהל שלנו ברשות המסים את מאגר המידע ובוועדת כספים נבקש אישורים בחקיקה על כך שהעסקאות במיסוי מקרקעין ידווחו - בדרך כלל עורכי דין מייצגים אותם - בצורה מקוונת.

<משה אשר: המשמעות היא שהדיווח הזה ייכנס למעשה בלי שגיאות לתוך המערכת המקוונת, לקובץ ה-כרמן, ואז למעשה תהיה שקיפות של נתוני העסקאות במדינה וזה ישכלל את השוק יותר.

<משה אשר: אני מאוד מקווה שוועדת הכספים תאשר את זה ואז החל מ-2016 שהיא ממש בפתח, נוכל להביא מאגרים או עסקאות חדשות וטובות יותר למשק.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם את הדיון.

קארין אלהרר: אני חושבת שזה היה דיון חשוב בנושא חשוב מאין כמוהו.

קארין אלהרר: אמרנו שביתו של אדם מבצרו ונדמה לי שגם מהדברים שכבר נעשו וגם מהתכניות שהוצעו כאן, אלה תכניות שמראות לנו שיש עתיד בתחום הזה של הדיור.

קארין אלהרר: נראה שיש באמת הרבה עשייה והרבה כוונות טובות.

קארין אלהרר: כחלק מהלקחים של דוח מבקר המדינה לא כל החלטת ממשלה מתבצעת.

קארין אלהרר: אני אומרת את זה לך מר אביגדור יצחקי.

אביגדור יצחקי: אני הייתי מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואת לא צריכה לספר לי.

קארין אלהרר: אתה יכול ללמד אותי.

קארין אלהרר: אני רק קראתי על הדברים ואילו אתה חיית אותם.

קארין אלהרר: כדי שלא נתעורר עוד פעם בעוד ארבע שנים, שלוש שנים ושנתיים ונגיד שההחלטה לא יושמה, אנחנו נקיים דיוני מעקב כאן בוועדה לביקורת המדינה.

קארין אלהרר: דיון מעקב יתקיים בעוד שלושה חודשים כדי לראות האם העובדים מתחילים לזרום לכאן ואיך הדברים מתבצעים.

קארין אלהרר: אני אבקש ממשרד השיכון והבינוי וגם ממשרד האוצר דוחות תיקון ליקויים, כפי שהם העבירו למשרד המבקר בנוגע לכל הלקחים, לרבות פערי המידע כפי שהביאו אותם.

קארין אלהרר: ממש מעבר על כל אחד מהלקחים שנלמדו ואני רואה שהופנמו הדברים.

קארין אלהרר: בנוסף, אני אשמח לקבל נתונים לגבי שיווקים גם לשנת 2017 שאני מניחה שיש באמתחתכם.

קארין אלהרר: אכן כולנו תקווה שהתכניות יצאו לפועל אבל מתוקף תפקידי, אתם יודעים שהאחריות מחייבת, אני רוצה לוודא שהדברים באמת נעשים ולא רק מדוברים.

קארין אלהרר: תודה רבה לכולכם.

קארין אלהרר: הישיבה נעולה.