ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 202, 2015-12-21 10:00

משה גפני: שלום לכולם.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מקדם בברכה את נגידת בנק ישראל קרנית פלוג.

משה גפני: אני חושב שזאת הפעם הראשונה שאת כאן בקדנציה הזאת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בקדנציה הזאת, כן.

משה גפני: זאת לא תהיה הישיבה היחידה.

משה גפני: אנחנו גם היום עם סדר יום כזה ארוך, אבל לא ויתרתי על זה שבכל אופן תופיעי.

משה גפני: אנחנו נשתדל לעשות את זה לא כרגיל אלא קצת יותר מהר.

משה גפני: אנחנו נקיים עוד ישיבה, ברשותך.

משה גפני: אבל דבר ראשון אתם צריכים להציג בפנינו את תקציב בנק ישראל לשנת 2016 ועדכון לשנת התקציב 2015.

משה גפני: מי מציג?

משה גפני: בבקשה.

<אורי גלילי: אני אורי גלילי, יושב-ראש המועצה המנהלית.

<אורי גלילי: מאז הקמת המועצה המנהלית לפני ארבע שנים אנחנו מלווים את הכנת התקציב ואת האישור שלו ואת הנחתו על שולחן ועדת הכספים.

<אורי גלילי: המועצה המנהלית מונה היום שישה חברים: ארבעה נציגי ציבור ועוד שניים מבנק ישראל – הנגידה והמשנה לנגידה.

<אורי גלילי: אני החלפתי את דן פרופר שפרש בספטמבר 2014.

<אורי גלילי: חוק בנק ישראל שבמסגרתו הוקמה המועצה, בין התפקידים שהוא נתן לנו, שניים מתייחסים לדיון הנוכחי: אחד, לדון בתכנית העבודה השנתית של הבנק, והשני לאש את התקציב השנתי לפעילות המנהלית.

<אורי גלילי: שניהם, כמובן, קשורים זה בזה – תכנית העבודה והתקציב.

<אורי גלילי: אנחנו ניהלנו ארבעה דיונים בתקציב שהחלו כבר בחודש אוגוסט, ומובן שגם קיימנו דיון בתכנית העבודה השנתית יחד עם ראשי החטיבות העיקריות שהופיעו בפנינו.

<אורי גלילי: חשוב לי לציין שבמהלך השנה אנחנו עושים לפחות ישיבות מעקב רבעוניות על ביצועי התקציב השוטף.

<אורי גלילי: זה כמובן בסיס לתכניות לעתיד ומעקב אחרי ההשקעות, ומטבע הדברים אנחנו מדברים על תכניות רב-שנתיות.

<אורי גלילי: מתוקף התפקיד אנחנו נדרשים לאיזון בין תפקידי הבנק שמשתנים ומתרחבים לבין מתן תקציבים וכוח אדם מתאים לבצע את כל הפעילויות המורכבות האלה.

<אורי גלילי: התפקידים של בנק ישראל מצוינים בחוברת שהוכנה.

<אורי גלילי: סך-הכול התקציב הוא 1.1 מיליארד שקל.

<אורי גלילי: אין ספק שזה הרבה כסף.

<אורי גלילי: זה לעומת כ-900 מיליון בשנה שעברה.

<אורי גלילי: אולם הגידול נובע מכמה סעיפים הכרחיים.

<אורי גלילי: הגדול שבהם הוא הדפסת שטחי הכסף, במיוחד השטרות החדשים.

<אורי גלילי: אנחנו מדברים על גידול מ-75 מיליון שקל לכ-235 מיליון שקל.

<אורי גלילי: דברים נוספים: התקדמות שיפוץ המבנה בירושלים והקמת בניין הטכנולוגיה והחירום.

<אורי גלילי: זה הכרחי לבנק לתפקוד בזמן חירום.

<אורי גלילי: זה גם בהתאם להנחיות מערכת הביטחון.

<אורי גלילי: הדבר השלישי, שלדעתי, מוסכם על כולם זה ההוצאה בגין מאגר נתוני האשראי.

<אורי גלילי: גם כאן מדובר שאנחנו חייבים לעשות.

<אורי גלילי: ללא ההוצאות המיוחדות האלה מעשית התקציב השוטף שכולל עלויות עבודה ירד ב-1.6 מיליון שקל מקצת פחות מ-750 מיליון שקל ל-737 מיליון שקל.

<אורי גלילי: כשבוחנים את התרחבות ומורכבות התפקידים בהשוואה לפעילות השוטפת אפשר לראות שההנהלה עשתה עבודה רצינית לשיפור היעילות.

<אורי גלילי: אני רוצה להוסיף שבבנק ישראל יש פנסיה צוברת משנת 2004, אם אני לא טועה, ומ-2008 יש דור ב' לעובדים ששכרם שונה משכר העובדים בדור א'.

<אורי גלילי: זה דבר שמקשה לא מעט, אבל במציאות הוא קיים.

משה גפני: היו ויכוחים לגבי השכר של העובדים או שזה מתנהל בסדר?

<אורי גלילי: זה קיים ומתנהל בתיאום הממונה על השכר.

<אורי גלילי: לשמחתי, הבעיות נפתרו ברמה של ההנהלה, הוועד, ההסתדרות והממונה על השכר, ולא צריך היה להגיע לגורמים אחרים.

<אורי גלילי: כך שגם מבחינה זאת היחסים הם הסבירים.

משה גפני: זאת אומרת חוק בנק ישראל הצליח.

<אורי גלילי: נראה לי שכן - -

משה גפני: אם אין סכסוך ואין בעיות, אז החלק שהיה בדיון מרכזי פה - -

<אורי גלילי: לפחות מהבחינה שלנו שאנחנו רואים את ההתפתחות, כולל הנושא של בקרות, ניהול סיכונים והתקציבים עצמם, לדעתי, ההתייעלות עשתה עבודה טובה, והחוק משרת אותנו.

מיקי רוזנטל: כמה עובדים יש בבנק?

<אורי גלילי: 750.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: 820.

<אורי גלילי: לא, זה ראשים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עובדים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא משרות מלאות.

<אורי גלילי: זה כן.

משה גפני: מה זה הקרן לתפעול רווחי הגז של אזרחי ישראל?

<אורי גלילי: זה יגיע.

משה גפני: מה לכם ולעניין הזה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מנהלת הקרן למען הדורות הבאים.

<אורי גלילי: מנהלת הקרן עצמה.

משה גפני: אה, שכחתי מכם.

משה גפני: אני עשיתי את החוק.

משה גפני: אני מודה לך.

משה גפני: מישהו רצה לשאול?

<קריאה: זהבה רצתה.

זהבה גלאון: אדוני, אני נרשמתי לדיון עם הנגידה.

משה גפני: אז קודם הנגידה.

משה גפני: גברתי הנגידה, בבקשה.

<אורי גלילי: אני מציע שחזי יגיד כמה מילים בקשר לכל הכנת התקציב השנתי.

משה גפני: חשוב יותר העדכון של 2015.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מנכ"ל הבנק חזי כאן.

<חזי כאלו: אנחנו מניחים את התקציב, ומביאים אותו לדיון בוועדה.

<חזי כאלו: כאשר יש עדכונים במהלך השנה אנחנו מחויבים לעשות את התהליך הזה.

<חזי כאלו: במרס 2015 נדרשנו לאחר יישום החלטות ועדת נחושתן והמועצה לביטחון לאומי לגבי אופי המבנה שאנחנו מקימים לתוספת של 77 מיליון שקל.

<חזי כאלו: לא הגדלנו את התקציב של 2015, זה היה בהרשאות להתחייב.

<חזי כאלו: התקציב של 2016 עודכן.

<חזי כאלו: אבל גם כאשר אנחנו מגדילים לא את התקציב השוטף השנתי, אלא גם את ההרשאות אנחנו מחויבים, לפי החוק, להביא את זה.

<חזי כאלו: לכן פנינו ליושב-ראש הוועדה הקודם חבר הכנסת סלומינסקי, ואחרי זה זה גם הובא בפניך כשנכנסת לתפקיד, ואמרנו שב-2015 כתבנו מכתב ליושב-ראש ועדת הכספים וביקשנו להביא לתשומת לבו שהגדלנו את ההרשאות להתחייב מ-2016 ואילך בסכום של 77 מיליון שקל על חשבון בניין 2 – הבניין לחירום.

<חזי כאלו: נושא שני שכתבנו עליו מכתב וגם הבאנו אותו הוא בסיכום עם היועצת המשפטית של ועדת הכספים – מה שאנחנו קוראים לו גלגולים.

<חזי כאלו: היינו מביאים את זה תמיד במצב שזה לא היה בשל עדיין, כי זה ברגע האחרון, והדיון כאן נעשה תמיד בדקה האחרונה, וברוב המקרים זה היה פחות.

<חזי כאלו: אז אמרנו שנדווח את זה בנפרד מהוועדה.

<חזי כאלו: השנה לא יהיו.

<חזי כאלו: אבל ככל שיהיו גלגולים אנחנו נדווח לוועדה אחרי אישור התקציב כדי לתת להם את המספר המדויק.

משה גפני: אני רק מקווה שב-2016 ניכנס למסלול נורמלי, ולא כמו שהיה עכשיו – בחירות ותקציב, ואז הקשר יהיה יותר שוטף.

מיקי רוזנטל: לפני שהנגידה מתחילה לדבר – אני לא מבין – ועדת הכספים לא צריכה לאשר את תקציב בנק ישראל?

משה גפני: לא.

מיקי רוזנטל: מי מאשר את תקציב בנק ישראל?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המועצה המנהלית.

מיקי רוזנטל: סליחה, אני new comer.

מיקי רוזנטל: לכן אני שואל שאלות.

משה גפני: אבל חשוב לך לדעת.

משה גפני: היה כאן חוק בנק ישראל שהתנהל במשך שבועיים וחצי.

משה גפני: ישב כאן נגיד בנק ישראל דאז סטנלי פישר, והיה לו ויכוח גדול לגבי משכורות העובדים – האם אנחנו צריכים לאשר את זה או לא.

משה גפני: בנק ישראל בראשות הנגיד טען שיש חופש מוניטרי.

משה גפני: אם בתקציב הם יהיו תלויים בכנסת אין להם חופש מוניטרי.

משה גפני: אני לא נכנס לעניין הזה.

משה גפני: היה ויכוח גדול, ואז היה סיכום שמשרד האוצר יהיה בעניין.

משה גפני: הם לא מחליטים על המשכורות לבד – לפני כן החליטו על המשכורות לבד - -

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו כפופים לממונה על השכר.

משה גפני: היה פה דיון שלם שהיה מעניין כשלעצמו.

משה גפני: הוויכוח והמשא ומתן עם סטנלי פישר תוך כדי הדיון בוועדה היה מעניין.

משה גפני: בסוף יצא שיש נציבות שירות המדינה, יש הממונה על השכר – כולם נמצאים בעניין, ובנק ישראל לא מחליט לבד.

משה גפני: מי שמאשר את זה זאת הוועדה המנהלית - -

מיקי רוזנטל: יש חובת דיווח לוועדת הכספים?

משה גפני: יש חובת דיווח להציג את התקציב.

משה גפני: זאת הייתה הפשרה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אייל, עוד משהו?

<אייל בן ארי: לא.

משה גפני: אוקיי.

משה גפני: גברתי הנגידה, בבקשה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אגיד כמה דברים על התפקידים המתרחבים של הבנק, ואז אעבור לסקירה הכלכלית.

משה גפני: הבמה לרשותך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהמשך לדברים שהציג יושב-ראש המועצה המנהלית אני רוצה להזכיר שבנקים מרכזיים באופן כללי הרחיבו מאוד את הפעילות שלהם אחרי המשבר הפיננסי בעיקר בתחומים שקשורים למעקב אחרי היציבות הפיננסית ברגולציה בנקאית בתחומים שונים, ובדומה לבנקים מרכזיים אחרים גם בבנק ישראל הנושאים האלה מאוד התרחבו בתשומת העבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו עושים את זה בתוספת מזערית של כוח אדם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, בהרבה מאוד בנקים מרכזיים תוספת כוח האדם מאז המשבר הגלובלי הייתה כ-30%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אצלנו זה בשיעור של אחוזים בודדים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מתוקף התפקידים, כולל התמיכה ביציבות הפיננסית אנחנו מבצעים את כל הפעולות האלה בפיקוח על הבנקים וביחידה ליציבות פיננסית שהוקמה גם כן אחרי המשבר, וזה חלק מהפעילות שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העובדה שאנחנו מבצעים את הפעילות הזאת עם תוספת תקנים מזערית וללא גידול תקציבי בעצם משקף התייעלות ניכרת בפעילות של הבנק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אשמח לעבור לסקירה הכלכלית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לעבור על שלושה נושאים מרכזיים: הסביבה המאקרו כלכלית – איפה אנחנו נמצאים בפעילות במשק; המדיניות המוניטרית שעליה אנחנו מופקדים; אני אתייחס לנושאים הכלכליים-חברתיים – הסתכלות שלי על נתונים שפורסמו לאחרונה על-ידי הביטוח הלאומי בדוח העוני; ואחר כך להתייחס מאוד בקצרה לתחרות במערכת הפיננסית והתמורות בה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתחיל עם הסביבה המאקרו כלכלית – הצמיחה בישראל בשנה הנוכחית היא כ-2.5%, והיא קצת יותר גבוהה מזו שבמדינות המפותחות, ויותר נמוכה מזו שבמדינות המתפתחות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שזה בדרך התבנית, ומאחר שאנחנו משולבים בצורה הדוקה בכלכלה הגלובלית אפשר לראות שבסך הכול מחזורי העסקים בישראל נעים יחד עם מחזורי העסקים הגלובליים, ואנחנו כמובן מושפעים מהם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדרך העיקרית שבה משפיעה הכלכלה העולמית על כלכלת ישראל זה דרך הסחר העולמי והייצוא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שיש מתאם מאוד הדוק בין ההתפתחות של הסחר העולמי שהוא איזשהו פרוקסי לביקוש העולמי לייצוא שלנו לבין הייצוא הישראלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שעוד אפשר לראות זה שבשנה האחרונה הביצועים של הייצוא שלנו הם קצת נמוכים מההתפתחות של הסחר העולמי, וזה קשור גם לנושאים ספציפיים: חברת כימיקלים גדולה שהייתה בשביתה, גם לעובדה שהתיירות אצלנו בתקופה לא טובה מסיבות שאתם מכירים וגם כתוצאה מהייסוף שאנחנו חווים לאורך זמן, התחזקות השקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני ארחיב על זה עוד מעט.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הצמיחה היא סבירה, ואחת מנקודות האור במשק הישראלי זה המצב של שוק העבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בגרף הזה אפשר לראות ששיעור האבטלה של אוכלוסייה בגילאים 64-25 נמצא ברמה מאוד נמוכה של 4.5%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהשוואה בין-לאומית – שיעור האבטלה ב-OECD הוא בממוצע למעלה מ-7%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הירידה המתמשכת בשיעור האבטלה אצלנו התרחשה בד בבד עם עלייה בשיעור השתתפות, כלומר אנשים מצטרפים לשוק העבודה, כולל מאוכלוסיות שהנטייה שלהם להשתתף בשוק העבודה הייתה נמוכה בעבר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים בזה התפתחות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המשק בעצם ייצר מקומות עבודה; היה גידול בתעסוקה.

באסל גטאס: מה ההבדל בין התעסוקה לבין ההשתתפות?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שיעור ההשתתפות מייצג את מי שעובד ואת מי שרוצה לעבוד ומחפש בצורה אקטיבית עבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שיעור התעסוקה מתייחס לשיעור האנשים העובדים מתוך האוכלוסייה בגילאי 64-25, במקרה הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסך הכול התמונה היא מאוד חיובית בתעסוקה ובהשתתפות וגם בשכר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים עלייה בשכר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, שוק העבודה בישראל הוא גמיש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו יכולים לראות שסביב מחזורי העסקים בתקופות של גאות יש עלייה בשכר; בתקופות של התמתנות בפעילות אנחנו רואים ירידה בשכר הריאלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשנה האחרונה השכר הריאלי גם במגזר העסקי וגם במגזר הציבורי עלו בכ-3%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, עלייה של 3% זאת עלייה ריאלית כי כמו שאתם יודעים האינפלציה אפסית.

רועי פולקמן: אני רק אציין שאני שם סימן שאלה של המושג "שוק גמיש".

רועי פולקמן: השינויים גם בשכר הריאלי וגם בהיקף התעסוקה זה בסקטורים מסוימים מאוד שגם תורמים לנתוני העוני, כנראה.

רועי פולקמן: כלומר יש כאן דיון האם השוק גמיש או לא גמיש.

רועי פולקמן: השירות הציבורי, כמובן, וחלק מהמגזר העסקי אין בהם גמישות לא בשכר ולא בתעסוקה.

רועי פולקמן: זה דורש דיוק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ברמת המאקרו שוק העבודה גמיש.

רועי פולקמן: בסדר, כי יש אצלנו כמויות אדירות של - -

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה נכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני גם אתייחס לנושא החברתי עוד מעט, אבל ברמת המאקרו השכר הריאלי עולה.

זהבה גלאון: בעניין שיעור האבטלה הנמוך – על-פי דוח העוני, גם אנשים עובדים הם עניים וגם משרות חלקיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אמרתי שאני אתייחס לנושא החברתי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אעשה זום - -

משה גפני: תאפשרו לה.

משה גפני: זהבה, שתדבר ברצף.

באסל גטאס: הנתון המרכזי הוא שהשכר הממוצע - -

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עלה בערך ב-3%.

באסל גטאס: - - בסקטור העסקי הוא יותר גבוה מאשר בסקטור הציבורי באופן משמעותי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה נכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מדד, זה לא אומר - - -

משה גפני: רבותי, אני מבקש לאפשר לנגידה לומר את דברה, ואחרי זה תשאלו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לומר כמה מילים על המדיניות של בנק ישראל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מטרות המדיניות מוגדרות היטב בחוק שכבר הוזכר כאן שנחקק ב-2010.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המטרות העיקריות של המדיניות הן קודם כול שמירה על יציבות מחירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת המטרה המרכזית לאורך זמן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יציבות מחירים מוגדרת כיעד אינפלציה כשהאינפלציה אמורה להיות בין 1% ל-3% בכל נקודת זמן, ואם היא סוטה משם אנחנו אמורים להחזיר אותה לתוך תחום היעד במהלך שנתיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המטרה הנוספת היא תמיכה במדיניות הכלכלית וביעדי המדיניות הכלכלית של הממשלה, בפרט בצמיחה, בתעסוקה ובצמצום פערים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמו כן גם תמיכה ביציבות של המערכת הפיננסית ובפעילות הסדירה שלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הכלים שעומדים לרשות בנק ישראל כדי להשיג את המטרות הם קודם כול ריבית בנק ישראל, הריבית הקצרה וגם התערבות בשוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לכך יש לנו כלים יציבותיים שונים שאנחנו מפעילים כדי לתמוך ביציבות הפיננסית, וגם לזה אני אתייחס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כבר הזכרתי את רמת הפעילות ואת רמת האבטלה הנמוכה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מרכיב מרכזי בהחלטות שלנו זה, כמובן, האינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות שהאינפלציה ב-12 החודשים האחרונים היא 0.9-, כלומר שלילית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אעמוד על הסיבות לכך, אבל מה שמאוד חשוב מאחר שהמדיניות מסתכלת קדימה זה גם מה הציפיות של הציבור לאינפלציה כי זה מה שמכתיב, למשל, את הסכמי השכר, וזה האופן שבו השחקנים הפיננסיים מסתכלים קדימה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חשוב לראות שהציפיות בהסתכלות קדימה מעוגנות עמוק בתוך תחום היעד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה משקף את האמינות של משטר יעד האינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה משתנה מאוד חשוב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסיבות העיקריות לירידת האינפלציה אנחנו, כמובן, מתחילים בהסתכלות על המחירים העולמיים, בפרט מחירי הסחורות ומחירי האנרגיה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שהם נמצאים בטריטוריה השלילית זה זמן, והם כמובן מרכיב מרכזי בירידה של האינפלציה לרמות הנמוכות שבהן היא נמצאת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האינפלציה בניכוי הפחתות מחירים יזומות מהסוג של ביטול אגרת הטלוויזיה, הפחתות מחירי החשמל והמים, הפחתת המע"מ ובניכוי מחירי האנרגיה, אנחנו יכולים לראות שהמחירים עלו ב-0.8, כלומר הם סמוכים לגבול התחתון של יעד האינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז המחירים שמושכים את האינפלציה כלפי מטה זה אותם צעדים אדמיניסטרטיביים והמחירים העולמיים שכבר הזכרתי.

באסל גטאס: פירות וירקות זה אדמיניסטרטיבי?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא הזכרתי את הירקות והפירות.

מיקי רוזנטל: זה מוזכר בגרף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש מדדים שונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדד שהתמקדתי בו זה המדד האפור שהוא אינפלציה ללא אנרגיה וללא רגולציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רגולציה זה המחירים האדמיניסטרטיביים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: משתנה נוסף שיש לו חשיבות גדולה מאוד גם בהשפעה שלו על האינפלציה וגם בהשפעה שלו על הפעילות זה שער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שער החליפין משפיע על התחרותיות של היצרנים הישראליים למול יצרנים מתחרים בחו"ל ואל מול שווקי היעד, והוא גם משפיע על האינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לצורך המיקוד מסתכלים על שער החליפין של השקל מול סל המטבעות של המדינות שאנחנו מייצאים אליהן או שאנחנו מתחרים איתן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו הכחול הוא שער החליפין הנומינלי האפקטיבי, ואפשר לראות שהוא נמצא במגמה של ייסוף במרבית התקופה, בעיקר משנת 2012, והוא כמובן פועל גם להאטה באינפלציה, וגם מקשה על הייצוא להתחרות בסביבה עולמית שממילא היא לא מאוד מסבירת פנים לייצוא הישראלי בגלל העובדה שהמשק הגלובלי עדיין נמצא בהאטה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד מרכיב במדיניות שמעניין אותנו גם בהיבטים של המדיניות המוניטרית וגם בהיבטים רחבים יותר זה שוק הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאפשר לראות כאן זה את עליית מחירי הדירות הגבוהה מאוד בשנים האחרונות, וגם את העובדה שהיקף המשכנתאות הולך וגדל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה כמובן יכול להשפיע בפוטנציאל על היציבות הפיננסית כך שגם מההיבט הזה אנחנו עוסקים בזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פה צריך להזכיר, שכמובן, סביבת הריביות הנמוכות גם מעודדת את הביקושים לדיור מטבע הדברים מאחר שמשקיעים מחפשים תשואה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מצד שני צריך גם להזכיר את העובדה שהתגובה של ההיצע, הגדלת היקף הבנייה פיגרה באופן ניכר אחרי עליית הביקושים ובעצם ראינו גידול ניכר בהתחלות הבנייה רק שלוש שנים אחרי שהמחירים התחילו לעלות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מספר הסיומים של הבנייה הגיע ללמעלה מארבעים אלף בשנה רק שש שנים אחרי שהתחילה העלייה המהירה במחירי הדירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר ההיצע הוא בהחלט שחקן מרכזי כאן.

אראל מרגלית: לא תגידי משהו על הוויכוח בינך לבין שר האוצר?

אראל מרגלית: מה הדילמה?

משה גפני: רגע, שהיא תשלים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמו שאמרתי, המדיניות שלנו ממוקדת באינפלציה ובצמיחה ובתעסוקה – אלה היעדים המרכזיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן, נושא מחירי הדירות מעסיק אותנו בכל מיני היבטים, אבל המדיניות בסופו של דבר של כלי הריבית ממוקד בנושאים של צמיחה ושל אינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך לזכור את סביבת הריבית העולמית האפסית, ואפשר רק לשער מה היה מצב האבטלה פה, איפה היינו ברמת האינפלציה – ומה היה שער החליפין – אם הריבית אצלנו הייתה מנותקת מהסביבה העולמית.

אראל מרגלית: אם הריבית הייתה עולה שער החליפין היה יורד ממש, וזה היה גורם להרבה מאוד בעיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש להניח שזה היה משפיע על ייסוף חד, והפעילות לא הייתה נראית כפי שהיא נראית, וודאי האבטלה לא הייתה ברמה הנמוכה שהיא נמצאת בה.

רן כהן: ב-2015 זה הופך להיות יקר יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מדד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדד אומר שאם זה היה ב-2008 בערך סביב המאה, ב-2015 זה הגיע עד קצת פחות ממאתיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת אומרת בערך מאה אחוזי גידול.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הצגתי את הרקע למדיניות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדיניות שנקטנו כדי להתמקד ביעדים שמוגדרים בחוק היא קודם כול מדיניות מוניטרית מאוד מרחיבה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הריבית עומדת על 0.1.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא ירדה ל-0.1, ושם היא נמצאת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לאחרונה אנחנו גם הערכנו שנוכח הסביבה העולמית הממותנת יחסית, ועל רקע העובדה שמרבית הבנקים המרכזיים נוקטים מדיניות מאוד מרחיבה – למרות העלאת הריבית בארצות-הברית לפני שבוע – הסבירות שאנחנו נצטרך להמשיך במדיניות מוניטרית מרחיבה היא גבוהה, ולכן הערכנו שהריבית תישאר נמוכה לאורך זמן.

באסל גטאס: זאת ההערכה שלכם גם לגבי ארצות-הברית?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו יודעים שבארצות-הברית הייתה העלאת ריבית בשבוע - -

באסל גטאס: זה חד פעמי?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני בעצם נסמכת על ההערכה של ה-FED שמתייחס לכך שתהיה העלאה מאוד מתונה של הריבית בארצות-הברית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל צריך לזכור שבמקביל לעליית הריבית בארצות-הברית ה-ECB נקט מדיניות של הרחבה כמותית יותר חזקה וריבית שלילית על פיקדונות הבנקים.

מיקי רוזנטל: יש אפשרות שאתם גם תמליצו על ריבית שלילית?

מיקי רוזנטל: ומה המשמעות של זה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רק, ברשותך, תרשה לי להשלים.

מיקי רוזנטל: בסדר, תעני על זה אחר כך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מרכיב נוסף במדיניות שלנו זה התערבות בשוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רכשנו מטבע חוץ כדי להחליש את הלחצים על התחזקות השקל, בכלל זה כתוצאה מהתחלה של הפקת הגז הטבעי שכשלעצמה גם כן לוחצת עוד יותר את השקל כלפי מטה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז אנחנו מקזזים את ההשפעה הזאת של הגז עד שתוקם אותה קרן עושר שאמורה להשקיע את התקבולים שלה בחו"ל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לכך כדי למנוע השפעות להגדלה של הסיכון ולפגיעה בכושר ההחזר של הלווים שנוטלים משכנתאות אנחנו נקטנו שורה של צעדים שבאים למנוע או להקטין את הסיכון הזה – אם זה מגבלות על ערך המשכנתה ביחס לערך הנכס; אם זה מגבלה על ה-payment to income; מגבלה על החלק של המשכנתה שניתן לקחת בריבית משתנה כדי למנוע עלייה חדה מדי בתשלומי הריבית לכשהריבית תעלה באיזשהו שלב בהמשך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא של צעדים לא קונבנציונליים או ריבית שלילית – זה בהחלט אחד הנושאים שנמצא על השולחן, אבל זה מתאים לנסיבות חריגות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אף על פי שאנחנו לא שוללים את האפשרות שנגיע לשם, במצב הנוכחי כשאנחנו בסך הכול עדיין בצמיחה סבירה, ואבטלה נמוכה, ואנחנו גם רואים שהציפיות לאינפלציה בהסתכלות קדימה מעוגנות היטב קרוב למרכז תחום היעד, אז אלה לא הנסיבות החריגות שמצדיקות נקיטת מדיניות חריגה.

אראל מרגלית: את חושבת שאנחנו בצמיחה סבירה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שאנחנו בצמיחה סבירה בהינתן הסביבה העולמית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העובדה שהמדיניות המוניטרית מאוד מרחיבה תומכת בצמיחה – למשל, ראינו גידול נאה בצריכה הפרטית, ובעיקר בצריכה השוטפת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה נתמך במדיניות מאוד מרחיבה – כשאמרתי שהביצועים של הייצוא הם בהחלט חלשים בהינתן הסביבה.

מיקי רוזנטל: רוב הצמיחה היא מצריכה, כמו שאת אומרת.

מיקי רוזנטל: זה בעייתי, לא?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסביבה עולמית כמו שאנחנו נמצאים בה, אין ספק, שהביצועים של הייצוא נפגעים מזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ציינתי שהם גם נפגעו מכמה גורמים ספציפיים חד-פעמיים אצלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט המדיניות גם בתחום שוק המט"ח וגם בריבית תומכת בעצם גם במגזר השכיר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל אם ההתאוששות הגלובלית תימשך עם האינדיקציה מאחורי העלאת הריבית בארצות-הברית לכך שההתאוששות שם היא סולידית, אני חושבת שאנחנו בהחלט - - -

משה גפני: את לא חוששת שזאת מגמה.

משה גפני: בגלל שאנחנו מאוד חוששים - -

מיקי רוזנטל: היא מאוד מטרידה אותנו.

אראל מרגלית: האטה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו צריכים להיות עם אצבע על הדופק ומוטרדים.

משה גפני: אבל את שולחת פה מסר מאוד מרגיע.

משה גפני: כאילו זה משהו עולמי, ואם העולם יתאושש אז מסתבר שגם אנחנו נתאושש, זה מה שאת אומרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול ההתייחסות פה היא התייחסות מחזורית לטווח קצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין ספק – ראיתם בשקף הראשון – שיש מתאם מאוד גדול בין המחזור הגלובלי לבין מה שקורה בכלכלת ישראל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו ראינו גם מתאם מאוד הדוק בין הייצוא שלנו לבין הסחר העולמי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן זה מאוד חשוב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דיון אחר שאני אשמח לקיים זה בשאלות יותר ארוכות טווח של פריון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשל, קצב הגידול בפריון בישראל בהחלט מטריד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא סוגרים את הפער ביחס למדינות שצומחות מהר, ובכלל זה ביחס לארצות-הברית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לקיים על זה דיון רחב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המסגרת כרגע היא מסגרת של מחזור העסקים.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון איתך.

אראל מרגלית: רק הערה קצרה – גם מבחינת ההשקעות החדשות בתעשייה – מאוד נמוך; גם בתפקוד העסקים הקטנים והבינוניים יש משבר מאוד גדול; גם בהשקעות הפרטיות החדשות במשק – כמו שמיקי אמר, יש צריכה יותר גבוהה שזה לא דבר רע בהשקעות ממשלתיות.

משה גפני: נצטרך לקיים על זה דיון.

משה גפני: זה לא פשוט.

משה גפני: אנחנו מודאגים מזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אשמח לקיים דיון יותר נרחב בסוגיית הפריון והצריכה ארוכת הטווח.

משה גפני: אני אמרתי לך הבוקר שאנחנו צריכים לקיים עוד דיון שהוא לא הדיון הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז רק כדי לסכם את החלק הזה, אני רוצה לומר שאנחנו נמצאים בסביבה גלובלית של אינפלציה מאוד נמוכה וריביות מאוד נמוכות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו חלק מהעולם.

אראל מרגלית: אבל ארצות-הברית צומחת הרבה יותר מאתנו כרגע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ארצות-הברית צומחת יותר, אירופה צומחת הרבה פחות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יעדי הייצוא שלנו הם בערך שליש לארצות-הברית, שליש לאירופה ושליש לכל השאר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדינות המתפתחות גם כן נמצאות בהאטה מסוימת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כך שהסביבה היא בהחלט מאתגרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מילים על התמונה הכלכלית-חברתית: הנתון הראשון הוא מדד ג'יני לאי שוויון בחלוקת הכנסות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, ההשוואות הבין-לאומיות לגבי ישראל – אני מסתכלת על שנת 2014 ולגבי המדינות האחרות מהנתונים שיש לנו מ-OECD לגבי 2012 – אפשר לראות שאנחנו במקום גבוה ברמת אי שוויון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בין 2012 ו-2014 הוא נשאר בערך באותו מקום.

באסל גטאס: רגע, רגע.

באסל גטאס: מקדם ג'יני לא עלה?

באסל גטאס: אתם חושבים שהייתה עלייה?

באסל גטאס: קפצת מ-2012 ל-2014.

באסל גטאס: ב-2013 אני חושב שהייתה עלייה בזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מדד ג'יני בשנתיים האחרונות נותר כמעט יציב.

באסל גטאס: אבל זה לא טוב.

באסל גטאס: הוא אמור לרדת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו נמצאים במקום גבוה.

רועי פולקמן: זה לא הורע, אבל זה גם לא השתפר.

משה גפני: באסל, אין לנו זמן.

באסל גטאס: זה גבוה, ברור.

משה גפני: זה גבוה.

משה גפני: כולם רואים.

באסל גטאס: אבל גם זה שעמד במקומו זה לא טוב.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: מה השאלה.

משה גפני: המצב לא טוב אז הוא צריך לרדת.

משה גפני: אם הוא לא יורד זה לא טוב.

באסל גטאס: הפערים נשארו.

משה גפני: נכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון, הפערים נשארו.

באסל גטאס: צריך אמירה של הבנק, זאת הכוונה.

באסל גטאס: לא רק לתאר את המצב.

משה גפני: אנחנו לא צריכים להגיד לבנק מה להגיד.

באסל גטאס: אני יכול להגיד מה שאני רוצה להגיד.

משה גפני: זה נכון.

מיקי רוזנטל: מה הוא מצפה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה למקד אתכם בשקף מעניין במיוחד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מתייחסת כאן למדד עוני, אבל מדד העוני שאנחנו מתייחסים אליו הוא יחסי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כך מקובל להתייחס במדינות המפותחות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדד מתייחס למחצית ההכנסה החציונית מתוקן למספר הנפשות למשק בית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למעלה אתם יכולים לראות את המדד הזה בהכנסה הכלכלית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר זה מחצית ההכנסה הכלכלית לפני מסים ולפני תשלומי העברה – לפני קצבאות – איך הוא בהשוואה בין-לאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאפשר לראות זה שבהכנסה הכלכלית באי השוויון או באותו חלק עוני שמתייחס לחלק התחתון של התפלגות ההכנסות אנחנו לא ברמה גבוהה בהשוואה בין-לאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר שהכלכלה אצלנו לא מייצרת עוני חריג.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שיעור ההשתתפות בשוק העבודה הוא גבוה יחסית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש הרבה משפחות עם שני מפרנסים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעניין הזה הייתה עלייה גדולה, ואנחנו לא חריגים בסביבה העולמית בשיעור העוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הנתון שבמובן מסוים הוא הרבה יותר רלוונטי - -

אראל מרגלית: אני לא כל כך מבין את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תנו לי להשלים, ואני אשמח להסביר.

מיקי רוזנטל: תשאל מה זה מסים, ואז תבין.

מיקי רוזנטל: האם מע"מ הוא מס שנחשב פה או לא?

מיקי רוזנטל: התשובה היא לא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הנקודה החשובה היא מה קורה להכנסה הפנויה; מה קורה להתפלגות ההכנסות אחרי מסים שהם ברובם פרוגרסיביים גם אצלנו, ואחרי תשלומי העברה – קצבאות למיניהן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בעצם ההכנסה נטו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז אתם יכולים לראות למטה שבהכנסה נטו, כלומר אם אנחנו מפעילים בכל המדינות את ההשפעה של המסים הפרוגרסיביים ושל תשלומי ההעברה, אנחנו מקבלים את התפלגות ההכנסות נטו, ולפי זה אנחנו ברמת עוני מאוד גבוהה בהשוואה בין-לאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר ההשפעה אצלנו בישראל של המדיניות לחלוקה מחדש של ההכנסות, שזה המסים הפרוגרסיביים - -

באסל גטאס: והביטוח הלאומי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: - - והביטוח הלאומי והקצבאות היא מתונה, ולכן היא עושה מעט יחסית לצמצום ממדי העוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת הנקודה המהותית.

באסל גטאס: אז הביטוח הלאומי נכשל בביצוע תפקידו.

מיקי רוזנטל: גם מדיניות המיסוי נכשלה במילוי תפקידה.

באסל גטאס: הביטוח הלאומי אמור לעשות בדיוק ההפך.

משה גפני: באסל, אני לא מסכים.

<קריאות: - - -

אראל מרגלית: היא עושה - - - מאוד מעניינת, ואנחנו בתור תלמידים רוצים לשאול שאלה או שתיים כדי לראות אם אנחנו מבינים.

באסל גטאס: ממחקר שעשה המ.מ.מ תשלומי ההעברה בעיקר מרעים את מצבו של המגזר הערבי מבחינת העוני.

באסל גטאס: דווקא אצל היהודים זה עומד בהשוואה ל-OECD.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: באופן כללי תשלומי ההעברה והקצבאות מחלצים אנשים מעוני - -

באסל גטאס: באוכלוסייה הערבית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: - - וגם המסים מקטינים את אי השוויון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השאלה בכמה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים שבכל המדינות שיעורי העוני אחרי תשלומי העברה ומסים הם יותר נמוכים.

מיקי רוזנטל: משפרים את המצב.

מיקי רוזנטל: אצלנו הם מרעים את המצב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם אצלנו הם משפרים, אבל השאלה בכמה הם משפרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אצלנו הם משפרים פחות מאשר במדינות אחרות.

רועי פולקמן: זה שאלה של כלים או של היקפים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: של עוצמות.

רועי פולקמן: זה מה שאני רוצה לשאול.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המסים אצלנו הם מאוד פרוגרסיביים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מס ההכנסה הוא פרוגרסיבי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא רק מתון יחסית בהשוואה בין-לאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תשלומי הקצבאות הם מאוד מתונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם נמוכים בהשוואה בין-לאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן הם עושים פחות.

רועי פולקמן: זאת אומרת זה לא כלים אחרים, אלא עוצמת השימוש בכלים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון.

באסל גטאס: - - - שוויון בין העניים.

מיקי רוזנטל: כשאתם אומרים "מסים" אתם מתכוונים רק למס הכנסה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כי זה מתייחס למסי הכנסה.

מיקי רוזנטל: אתם מתייחסים רק למסים פרוגרסיביים?

מיקי רוזנטל: במדינת ישראל העיוות הכי גדול זה המסים העקיפים – המע"מ הגבוה - -

רועי פולקמן: זאת בדיקה של הכנסה פנויה.

מיקי רוזנטל: לפי הנתונים של בנק ישראל, מחצית מהתושבים בכלל לא מגיעים לתשלום מס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה צודק.

מיקי רוזנטל: לכן המס הפרוגרסיבי בכלל לא מסייע להם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המס הפרוגרסיבי מסייע לחלוקה בעיקר בחלק העליון, ותשלומי ההעברה והקצבאות מסייעים בעיקר בחלק התחתון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פשוט שנדע מה כל דבר מודד – הסתכלות על עוני היא מצד ההכנסה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש ניתוח נוסף משלים שאני לא אציג אותו היום של הסתכלות מצד הצריכה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל מדד העוני שהביטוח הלאומי מפרסם מסתכל על צד ההוצאה.

באסל גטאס: אני מציע לך לקחת את הנקודה שהזכרתי איך תשלומי ההעברה משפיעים על ערבים ויהודים, ותראי את ההבדלים העצומים.

באסל גטאס: אני גם מציע לבקש מה-מ.מ.מ. - עשו דוח מחקרי אמתי ואפילו פיתחו מדד חדש שנקרא "חומרת העוני", לא רק "עומק העוני".

אחמד טיבי: לגבי השאלה ההיסטורית שלי, למה לא מעסיקים ערבים.

משה גפני: כן, הכנתי אותה קודם.

אחמד טיבי: אני משאיר את זה לבאסל.

אחמד טיבי: אני הולך.

<חזי כאלו: חשבתי ששכחת.

אחמד טיבי: אני יכול לשכוח אותך, אבל לא את הערבים.

<חזי כאלו: התשובה תינתן.

משה גפני: השאלה תישאל, חבר הכנסת טיבי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ותינתן תשובה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם הסתכלנו על כלל האוכלוסייה, ופה אתם יכולים לראות את שיעורי העוני לפי קבוצות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בצד ימין זה לפי קבוצות שמחלקות את האוכלוסייה לאוכלוסייה ערבית, אוכלוסייה חרדית ואוכלוסייה אחרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שם חלק מההסבר לממדים השונים של העוני הוא רובו שיעורי התעסוקה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למרות השינוי שאנחנו רואים גם באוכלוסייה של הנשים הערביות וגם השינוי באוכלוסייה החרדית עדיין שיעורי התעסוקה הם נמוכים באופן משמעותי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם רמות השכר יותר נמוכות, בין היתר בגלל חסכים כאלה ואחרים בכישורים.

משה גפני: או שלא מקבלים אותם לעבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות את החלוקה של העוני לפי מספר המפרנסים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שתי הערות לעניין הזה: א', אפשר לראות, כמובן, ששיעורי העוני הם הרבה יותר נמוכים כאשר יש שני מפרנסים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, זה לא שני מפרנסים במשרה מלאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: במשפחות עם שני מפרנסים במשרה מלאה שיעור העוני הוא כ-2.6%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן, העבודה אכן עוזרת לאנשים לצאת מעוני, אבל צריך גם כלים תומכים ומשלימים כדי לעזור לאנשים לקבל את הכישורים המתאימים כדי להשלים את ההכנסה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשל, מענק עבודה הוא כלי מאוד טוב כדי לשפר את ההכנסה של אנשים שעובדים באופן מלא ומשתכרים, ועדיין השכר שלהם לא מספיק; וכן כלים תומכים נוספים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העובדה שיש לנו עדיין עוני בקרב משפחות עובדות צריכה להטריד מאוד את כולנו.

אראל מרגלית: הערה קצרה שמחוברת גם להשקעות הפרטיות במשק.

אראל מרגלית: מה שקורה, לפי מה שאנחנו רואים לאו דווקא ברמה הסטטיסטית כמו שלכם, זה שהמשק הרבה מאוד זמן לא יוצר מקומות עבודה מתגמלים, בעיקר לאוכלוסיות הצעירות יותר או בנות 45 שהן משכילות, בעיקר במקומות כמו דרום הארץ.

משה גפני: אראל, אני רוצה שהיא תשלים כדי שנאפשר לכולם.

אראל מרגלית: בסדר גמור.

אראל מרגלית: ואז בעצם מה שקורה - -

משה גפני: זה כבר נאום.

אראל מרגלית: לא.

משה גפני: כן.

אראל מרגלית: זה מתחבר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אשמח לחזור לדיון יותר נרחב.

אראל מרגלית: - - ואז הרבה מאוד אנשים עובדים - -

משה גפני: אראל, הנגידה אמרה את זה כבר כמה פעמים.

משה גפני: היא תחזור לדיון עמוק יותר ורחב יותר בנושאים הללו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסוגיות של קריטריון השכר - -

אראל מרגלית: בעצם תחשבי על זה.

אראל מרגלית: יש לנו שר אוצר שהוא שר שיכון, אין לנו שר כלכלה.

אראל מרגלית: בעצם הכלכלה הישראלית עומדת בלי טיפול כבר זמן רב בממשלת ישראל.

משה גפני: היא לא מבינה בפוליטיקה.

מיקי לוי: האם יש נתונים למשפחות חד הוריות שמקבלות כרגע ביטוח לאומי, דמי אבטלה או מזונות?

מיקי לוי: אני ביקשתי לפטור אותם מתשלום ולתת להם מענק יציאה לעבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מענק עבודה ניתן בהחלט למשפחות חד הוריות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין לי כרגע הנתונים שאתה מבקש, אבל אפשר יהיה להעביר אותם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נקודת אור שגם משפיעה, ולדעתי, מקטינה או פועלת לצמצום ממדי העוני היא של שוק העבודה – העלייה בשיעור המשפחות שיש בהם שני מפרנסים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת נקודת החוזק שבהחלט משפיעה על התמונה החברתית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל יש עדיין הרבה מה לעשות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נקודה פחות מרנינה זה המשקל של ההוצאה החברתית בישראל בהשוואה בין-לאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למרות האתגרים החברתיים הגדולים המדינה מוציאה יחסית מעט בתחומי הרווחה השונים, בתחומים החברתיים השונים, כולל שירותי בריאות, רווחה, תשלומי העברה, קצבאות זקנה ומדיניות פעילה בשוק העבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אלה התחומים שיכולים לעשות הבדל משמעותי בתחום הרווחה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, אני לא יודעת אם זה נראה לכם פער גדול – 7.6% תוצר זה בערך 87 מיליארד שקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם היינו בממוצע של ה-OECD, אין שום דבר קדוש בממוצע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אף אחד לא טוען פה שהממוצע הוא בהכרח נקודת אופטימום, אבל רק שנבין את הממדים של הפער בהוצאה החברתית יחסית למדינות מפותחות.

אראל מרגלית: ראית מה עשו עכשיו עם העודפים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז רק לסכם את התמונה - -

משה גפני: אני רוצה לאפשר לחברים לדבר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שיעורי התעסוקה וההשתתפות נמצאים במגמת עלייה, וזה דבר מאוד חיובי שפועל באופן חיובי על הנושאים החברתיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לתשלומי ההעברה והמיסוי אצלנו יש תרומה מתונה יחסית לצמצום ממדי העוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תחום שאנחנו מאוד צנועים בו זה הוצאה על מדיניות פעילה בשוק העבודה שזה כולל את אותן הכשרות מקצועיות ותמיכה ביכולת ההשתלבות של אנשים - -

אראל מרגלית: פה אנחנו כן פעילים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מעט מאוד.

מיקי רוזנטל: להפך.

מיקי רוזנטל: זה ירד פלאים.

<קרנית פלוג: אנחנו מוציאים חמישית ממה שבמדינות אחרות.

מיקי רוזנטל: זה לא ייאמן מה שקרה פה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נושא אחרון שאני רוצה להתייחס אליו זה התחרות במערכת הפיננסית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשנים האחרונות נעשות הרבה מאוד פעולות על-ידי בנק ישראל כדי לשפר את התחרות וההוגנות במגזר הפיננסי באמצעות רגולציה ופיקוח צרכני אפקטיבי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, יש לנו יחידה לפניות הציבור שהיא מאוד פעילה ומקבלת הרבה מאוד תלונות מלקוחות של הבנקים ומגיבה להם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מעדכנים בצורה שוטפת את הרגולציה הצרכנית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש שורה של המלצות של ועדה בראשות המפקח על הבנקים הקודם שנועדו לשפר את התחרות במגזר הקמעונאי, משקי הבית והעסקים הקטנים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההמלצות כוללות המלצות שכבר יושמו כמו קביעת מסלולי עמלות, הפחתת עמלות שונות שנמצאות בפיקוח שלנו, תעודת זהות בנקאית שתיתן מידע סטנדרטי שיעמוד לרשות הלקוח במיקוח שלו אל מול גורמים פיננסיים אחרים, הקלה על פתיחה וסגירה של חשבונות באמצעות האינטרנט, כל מיני דרישות להשוואת עלויות של שירותים פיננסיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את הדברים האלה אנחנו מקדמים בצורה אינטנסיבית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד שני מהלכים מאוד משמעותיים שבנק ישראל שותף ומוביל של שיפור התחרות בתחום הפיננסי הוא הקמת מאגר נתוני אשראי שנמצא עכשיו בתהליך חקיקה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא יאפשר לכל לקוח לקבל את דירוג האשראי שלו, וייתן כוח מיקוח ללקוח כשהוא יבוא לקבל אשראי מגורמים בנקאיים או חוץ-בנקאיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נושא נוסף שאנחנו מקדמים זה איגוח שיאפשר לתעל את הכסף שמצטבר בגופים המוסדיים בין היתר לאשראי לעסקים קטנים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לשני המהלכים האחרונים, כמו שאתם יודעים, ועדת שטרום שהיא הוועדה להגברת התחרות בשירותים הבנקאיים והפיננסיים הוציאה את המלצות הביניים שלה, והולכת לקראת שינויים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: במסגרת ההמלצות האלה יש כמה המלצות מאוד משמעותיות, שלהערכתנו, יעשו כברת דרך גדולה לקדם את התחרות במקטע הקמעונאי, ועליהן יש הסכמה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בין היתר ההמלצה להגדיל את מספר השחקנים באמצעות הפרדת שתי חברות כרטיסי האשראי מהבנקים הגדולים ומתן הגנות ינוקא שונות לאותן חברות לאחר שהן יופרדו כדי שהן יוכלו להתחרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו ממליצים על השלמת הסדרה של חברות מימון חוץ-בנקאיות, כולל P2P וחברות אחרות שיאפשרו להם להיות גורמים מתחרים משמעותיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו הפצנו, ואנחנו מקדמים בפיקוח על הבנקים מדרגה פיקוחית מקלה עם דרישות יותר מקלות גם בהון וגם ברישוי לגופים פיננסיים שלא יגייסו פיקדונות, בין היתר חברות כרטיסי האשראי לאחר שהם יופרדו, וזה יקל עליהם להתחרות עם הבנקים.

<קריאה: גם לבנקים קואופרטיביים?

משה גפני: לא, לא, אנחנו כבר באיחור.

<קרנית פלוג: - - והקלה על גופים כאלה להתחבר למערכות התשלומים והסליקה.

<קרנית פלוג: במסגרת ההמלצות המוסכמות יש כלים שונים שאמורים להעצים את כוחו של הצרכן, בין היתר באמצעים טכנולוגיים של השוואת מחירים של השירותים ונושא ביטוח הפיקדונות שהסיבות הן בעיקר יציבותיות, אבל הן גם יעזרו באופן יחסי לבנקים הקטנים.

<קרנית פלוג: יש כמה נושאים שהם לא בהסכמה שאנחנו מתנגדים להם במסגרת ההמלצות של הוועדה משום שאנחנו חושבים שהם לא ישרתו את טובת הצרכן.

<קרנית פלוג: למשל, שני צעדים שאני רוצה להזכיר כאן – אחד, זאת ההמלצה לאסור הנפקת כרטיסי אשראי והעמדת מסגרת על-ידי הבנקים לאחר שכרטיסי האשראי הופרדו.

<קרנית פלוג: אנחנו חושבים שזה יפגע פגיעה לא מדתית בצרכנים.

<קרנית פלוג: זה יצמצם את מסגרות האשראי, וזה בעצם יוציא שחקנים מתוך התחרות.

<קרנית פלוג: אנחנו רוצים להגדיל את התחרות על-ידי תוספת של שחקנים ולא על-ידי הוצאת חלק מהשחקנים מהמגרש.

באסל גטאס: אתם רוצים שהבנקים ימשיכו להנפיק?

משה גפני: לא, באסל, אני לא אפשרתי.

<קרנית פלוג: - - - שהבנקים יוכלו להמשיך להנפיק.

<קרנית פלוג: עוד המלצה שאנחנו חושבים שהיא שגויה היא ההמלצה לאפשר ולעודד אנשים לקחת אשראי צרכני על חשבון כספי הפנסיה שלהם.

<קרנית פלוג: אנחנו חושבים שזה יפגע בביטחון הפנסיוני, וזאת בעיה קשה.

<קרנית פלוג: חוץ מזה אני רוצה להזכיר שיש הטבות מס שניתנות כדי לעודד חיסכון פנסיוני, ובעצם אנחנו מתעלים - -

אראל מרגלית: - - - שהרגע קצצנו אותם בחצי - - - ארבע משכורות - -

משה גפני: לא, אראל.

משה גפני: היא צריכה לסיים.

מיקי לוי: זה לא עניין של הנגידה.

אראל מרגלית: הייתי שמח לשמוע את הנגידה בעניין הזה.

<קרנית פלוג: אנחנו מתעלים בצורה כזאת את ההטבות הפנסיוניות לצריכה.

<קרנית פלוג: זה גם מאוד רגרסיבי.

<קרנית פלוג: לסיכום – אנחנו חושבים שיש הרבה מאוד צעדים שנעשים כדי להגביר את התחרות בתחום הפיננסי; יש הרבה צעדים שיש עליהם הסכמה, והצעדים האלה משקפים ראייה ארוכת טווח לטובת הצרכנים, לטובת המשק, ולהערכתי, הם יביאו לשינוי מהותי במידת התחרות בתחום הפיננסי בלי לסכן את היציבות ובלי לפגוע בצרכנים.

<קרנית פלוג: יש צעדים שאנחנו חושבים שהם שגויים, ואנחנו נתנגד אליהם בתוקף כי הם עלולים לזרוע את הזרעים של המשבר הבא או לפגוע באופן ישיר בצרכנים בצורה לא מדתית.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון הזה.

משה גפני: זהבה גלאון, בבקשה.

משה גפני: אם אפשר בקצרה.

זהבה גלאון: ממש בקצרה.

זהבה גלאון: תודה רבה על הסקירה המקיפה ותודה על הסקירות הקודמות.

זהבה גלאון: אני רוצה להתייחס נקודתית לסיפא של דברייך לגבי מה שציינת על הפרדת שתי חברות כרטיסי אשראי.

זהבה גלאון: אני מודה שלא הצלחתי להבין, למשל, את העמדה לגבי כ.א.ל.

זהבה גלאון: מרבית הנציגים בוועדת שטרום חשבו שצריך להפריד גם את כ.א.ל שבבעלות "דיסקונט" ו"הבינלאומי".

זהבה גלאון: היא מספקת 42% מהאשראי שמספקות חברות כרטיסי האשראי, ולפי ההמלצות, היא צפויה להישאר בבעלות הבנקים.

זהבה גלאון: אני מודה, מהבנתי, שזה מעקר את ההמלצה של הפרדת כרטיסי האשראי מהבנקים.

זהבה גלאון: אני רוצה להעיר עוד הערה אחת בהקשר הזה, ובזה לסיים.

זהבה גלאון: אני מאוד מוטרדת שבסופו של דבר המלצות הביניים של ועדת שטרום יציגו גישה מרוככת בנוגע להפרדת כרטיסי האשראי מהבנקים, ובעיני זה מעלה חשש – אני אומרת את זה בצורה ברורה – ללחצי הבנקים.

זהבה גלאון: אני מבינה שהבנקים לוחצים, אבל אני מוטרדת מהעמדה של הנגידה.

זהבה גלאון: הייתי רוצה לשמוע התייחסות של הנגידה בהקשר הזה.

זהבה גלאון: בנק ישראל צריך לשמור על היציבות של המערכת הבנקאית, אין ספק בזה, הכול ברור.

זהבה גלאון: אבל בנק ישראל לא אמור לשמור על הכוח הבלעדי של הבנקים.

זהבה גלאון: זה הרושם שעולה, שההמלצות המרוככות האלה נותנות יותר משקל לכוח של הבנקים מאשר לשמור על משקי הבית ועל האשראי הצרכני.

זהבה גלאון: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: באסל גטאס, בבקשה.

משה גפני: ותשאל כמה עובדים ערבים יש בבנק ישראל.

משה גפני: אני מבקש מחברי הכנסת להתייחס בקצרה.

באסל גטאס: יש לי כמה שאלות, אבל אני ממש מקריא אותן.

באסל גטאס: מאז שהצטרפה ישראל ל-OECD הדבר הטוב הוא שהכול ברור, שקוף ואפשר להשוות.

באסל גטאס: בעצם ישראל התחייבה כשהיא התקבלה – והיא התקבלה הרבה לפנים משורת הדין – לסגור פערים.

באסל גטאס: זה לא קורה.

באסל גטאס: לא מושקע לא במגזר הערבי ולא במגזר החרדי, כפי שהמדינה והממשלה אומרת שצריך לעשות.

באסל גטאס: איזה סיכונים זה יוצר?

באסל גטאס: האם יש סיכון מסוים שהחברות הזאת, בראיית הבנק, תוקפא, תושעה?

באסל גטאס: האם הבנק ממשיך לתמוך בעצם בהקמת בנקים חדשים, במיוחד קואופרטיביים ועם נקודות אשראי?

באסל גטאס: יש בעיה באשראי העסקי למגזר העסקי הערבי.

באסל גטאס: האם לבנק יש דעה בעניין?

באסל גטאס: האם הוא עוקב אחרי זה ורואה את זה ומפקח על הבנקים?

באסל גטאס: אתם זוכרים בעניין ריביות, סיכונים וכו'.

באסל גטאס: מה עמדת הבנק לגבי מצבו של הביטוח הלאומי?

באסל גטאס: בתור מוסד פיננסי מרכזי שיש לו גירעון אקטוארי ענק?

באסל גטאס: ובעצם הקרן שלו לא קיימת, נשדדת.

באסל גטאס: יש המלצות ועדה בין-משרדית שקמה – את זוכרת, בזמנו?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הייתי חברה בה.

באסל גטאס: - - שהמליצה על בנייה מחדש של הקרן אם הבנק נותן את דעתו מדי פעם לממשלה בעניין היציבות של הביטוח הלאומי.

באסל גטאס: זה עניין מרכזי.

משה גפני: אלה שאלות בקצרה.

משה גפני: זאת אומרת זה עכשיו דיון של יומיים – מה עמדת בנק ישראל על הביטוח הלאומי.

באסל גטאס: אתה תאהב את השאלה הזאת:

באסל גטאס: מה דעת בנק ישראל על כך שוועדת חוקה, חוק ומשפט מטפלת בחוק האשראי החוץ בנקאי ולא ועדת הכספים?

משה גפני: כל הכבוד.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת מיקי רוזנטל, בבקשה.

מיקי רוזנטל: שלוש שאלות קצרות.

מיקי רוזנטל: אני יודע שהן נרחבות, אבל הנגידה פה, ואנחנו מבקשים לשאול.

משה גפני: הנגידה תבוא, אני סיכמתי איתה.

מיקי רוזנטל: בסדר גמור.

מיקי רוזנטל: שתענה עליהן בפעם הבאה.

מיקי רוזנטל: השאלות מתבקשות.

מיקי רוזנטל: ראשית, מה היתרות הדולריות של בנק ישראל?

מיקי רוזנטל: כמה דולרים הבנק מחזיק היום, והאם נצטרך עוד לקנות?

מיקי רוזנטל: האם יש כוונה כזאת?

מיקי רוזנטל: שנית, למרות המדיניות שמנסה לרסן את מחירי הדיור, לקיחת המשכנתאות רק הולכת וגדלה כל הזמן.

מיקי רוזנטל: איפה הקו האדום?

מיקי רוזנטל: האם זה מתקרב לקו האדום מבחינתך?

מיקי רוזנטל: שלישית, איפה עומדים הבנקים?

מיקי רוזנטל: שאלו את זה לפני, אבל ספציפית אני שואל לגבי הבנק האינטרנטי, לא רק הבנק הקואופרטיבי.

מיקי רוזנטל: האם יש כוונה לקדם אותו במסגרת הניסיון לייצר פה תחרות סוף-סוף או לא? תודה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אראל מרגלית, בבקשה.

אראל מרגלית: תודה.

אראל מרגלית: בנק ישראל עושה עבודה מאוד חשובה בריסון המוניטרי ובשמירה על היציבות הפיננסית.

אראל מרגלית: אבל בגדול אני רוצה להגיד משהו שלא נאמר פה, ואני רוצה להגיד אותו על השולחן.

אראל מרגלית: לדעתי, הכלכלה הישראלית נמצאת בבעיה קשה.

אראל מרגלית: הקברניטים שמובילים כרגע את הכלכלה הישראלית, בעיקר בממשלה, לא מטפלים בה כמו שצריך; ההשקעות הפרטיות נמצאות בירידה כפי שלא הייתה שנים; העסקים הקטנים נמצאים בבעיה מאוד קשה, ויש 60 אלף עסקים קטנים שנסגרו בשנה האחרונה – זה מספר לא פרופורציונלי; התעשייה הישראלית איבדה את הכיוון שלה בעיקר ביחסים שלה עם הממשלה ובאופן שבו היא מתועדפת; ולמרות שיש אקזיטים נהדרים – ומי כמוני יודע – לטכנולוגיה הישראלית אין מסר חדש לאזורים ולאוכלוסיות חדשות בארץ.

אראל מרגלית: דבר שני זה הנושא של הריכוזיות.

אראל מרגלית: אני לא מסכים עם הקצב שבו אתם עובדים בכל הנושא הפיננסי ובעיקר עם הוועדה הזאת.

אראל מרגלית: הבנקים הגדולים צריכים לרדת בנתח השוק שלהם בצורה דרמטית.

אראל מרגלית: צריכים להפריד אותם מכרטיסי האשראי שלהם.

אראל מרגלית: לא יקרה שום דבר לחברות כרטיסי האשראי האלה.

אראל מרגלית: הן פורחות, והן צריכות להיות בידיים אחרות.

אראל מרגלית: אחרי שתהיה פה תחרות אפשר לתת לבנקים לנסות להביא דברים אחרים.

אראל מרגלית: גם בנושא המונופולים הפרטיים – את דיברת על כמה שאנשים מוציאים אחרי שהם מקבלים את המשכורות שלהם – מעלים את יוקר המחיה.

אראל מרגלית: חברות הצריכה – הקוקה-קולות, הג'ילטים, חברות הצריכה על המדפים – פי שניים, פי שלושה, פי ארבעה, ויושב הממונה על ההגבלים העסקיים שנעלם, והפיקוח על זה הוא מתחת לכל ביקורת.

אראל מרגלית: הריכוזיות היום במשק הורגת אותו.

אראל מרגלית: דבר שלישי זה העוני.

אראל מרגלית: אם ממשלת ישראל ובנק ישראל – אם נשים את הראש שלנו בתוך הסיפור הזה אפשר למגר את העוני בגדול תוך כמה שנים.

אראל מרגלית: אבל לא עושים את זה, זאת לא עדיפות של הממשלה.

אראל מרגלית: זה קשור ליציאה לעבודה, זה קשור לתקצוב של מעונות יום, זה קשור להשקעות של המדינה הזאת בגליל ובנגב, זה קשור למתן עסקים קטנים לעבוד כי היום עסקים קטנים נמצאים במצב קשה ביותר; וזה קשור גם לפערים בחינוך.

אראל מרגלית: זה קשור לאיזושהי מדיניות שאנחנו צריכים להגיד שזה סדר העדיפות שלנו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי, על הדרך שנעשית בשקט ובצנעה, ובעיקר על הדרך להשגת היעדים של יציבות פיננסית ומוניטרית.

מיקי לוי: זה באמת ראוי להערכה.

מיקי לוי: אתה מפריע לי לתת קומפלימנטים וחבל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלוקת קשב.

מיקי לוי: עד שאני נותן קומפלימנטים.

משה גפני: מיקי, בבקשה.

מיקי לוי: תהליך הפרדת הקרדיט והדביט – האם הוא ימתין לאחר הפרדת חברות האשראי מהבנקים או ייצא לדרך לפני כן?

מיקי לוי: שנית, מתן אשראי על חשבון הפנסיה זה מהלך מסוכן מאוד.

מיקי לוי: אם מנסים להכניס את זה למסגרת חוק אנחנו מבקשים לדעת, כי אנחנו נעצור את זה ממש בגופנו.

משה גפני: רחל, בבקשה.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול לגבי אנשים עם חשבונות מוגבלים.

רחל עזריה: קיימנו פה דיון מהיר בוועדה, והגיעו אלינו - -

משה גפני: היה מדובר שתבואי בזמן להעלות את זה.

רחל עזריה: אני מתנצלת מאוד, אני יודעת.

משה גפני: לא משנה, אבל סיכמנו.

משה גפני: הנגידה הסכימה לבוא פעם נוספת לדיון יותר רחב.

רחל עזריה: אוקיי, כי יש אי אכיפה בנושא הזה.

רחל עזריה: אנשים לא מצליחים לקבל דברים שהם אמורים לקבל, וזה ממש משפיע.

משה גפני: זה הגיע אליכם, ואתם לא נתתם עדיין - -

רחל עזריה: אפילו שהדברים לא קורים לא נעשה שום דבר היום על-ידי בנק ישראל לטפל בנושא.

משה גפני: רועי, בבקשה, בקצרה.

רועי פולקמן: חוץ מהשמירה על אינפלציה ואבטלה נמוכה, סיפור צמצום הפערים הוא אחד מיעדי הבנק, כפי שהצגת את זה.

רועי פולקמן: אנחנו בסביבת ריבית נמוכה הרבה זמן, ועדיין יש כשלים מבניים עמוקים במתן אשראי לתעשייה המסורתית לעסקים קטנים שהם, כנראה, מנועי צמיחה.

רועי פולקמן: כמובן, זה מעודד הגדלת פערים בעיקר בניפוח בועת הנדל"ן.

רועי פולקמן: למה לא לשקול בכל זאת העלאת ריבית במידה כזאת או אחרת בהתחשב במשתנים כולם?

רועי פולקמן: - -

משה גפני: למה להעלות את הריבית?

רועי פולקמן: בין השאר כדי לצנן את בועת הנדל"ן.

רועי פולקמן: בלי העלאת הריבית יהיה מאוד קשה לעשות את זה.

רועי פולקמן: שנית, כמובן, צריך לטפל באותם כשלים - -

מיקי לוי: - - -

משה גפני: גם אני הבעתי את תמיהתי, אבל הפסקתי.

רועי פולקמן: אני לא בטוח שזה לא רק לי.

רועי פולקמן: שנית, אחת הבעיות המרכזיות שלנו זה הכשל באשראי לעסקים הקטנים והבינוניים ולחלק מהמגזרים בכלכלה הישראלית, שגם סביבת הריבית הנמוכה לא מעודדת השקעות בהם.

רועי פולקמן: זאת אומרת זה לא שלכאורה סביבת ריבית נמוכה הייתה אמורה לעודד השקעות בצד הריאלי של הכלכלה, וזה לא קורה.

רועי פולקמן: אז עוד סיבה שהריבית הנמוכה לא עובדת בהקשר של עידוד השקעות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: גברתי הנגידה, אני רוצה לומר לך באיזה מצב אנחנו נמצאים, אני לא יודע אם את יודעת.

משה גפני: אנחנו במצב שאישרנו תקציב למדינה בסוף נובמבר.

משה גפני: זה היה תהליך שבו אחרי שוועדת כספים מאשרת תקציב היא נחה.

משה גפני: בסדר, גמרנו, אישרנו תקציב לשנתיים.

משה גפני: מתברר ששנתיים זה לא שנתיים, אלא שנה וחודש, ומתברר שעכשיו אנחנו בסוף שנה אזרחית, ואתמול היינו צריכים לשבת בישיבה שלישית על עודפים של 18.5 מיליארד שקל ולדון.

משה גפני: האופוזיציה חוגגת, ולבי איתם, אבל אני מצביע נגדם.

משה גפני: היום אנחנו צריכים להעביר העברות, ואת כל מה שעושים במשך השנה אנחנו צריכים לעשות עכשיו בשבוע-שבועיים או ביום-יומיים.

משה גפני: משרד האוצר סוגר מחשבים, אני מקבל פה כל הזמן טלפונים מכל מיני שרים שיש להם העברות, והם חייבים את זה לתפקוד.

משה גפני: לכן אני דווקא רציתי שהדיון איתך יימשך כמה שעות, אבל אמרתי לך בבוקר בטלפון - -

זהבה גלאון: מה מעניין אותנו מה הם רוצים?

זהבה גלאון: באנו לשמוע את הנגידה.

משה גפני: בסדר, הנגידה אמרה.

זהבה גלאון: סליחה, הנגידה באה - -

משה גפני: זהבה, אני שקלתי אפילו אולי לבטל את זה.

משה גפני: לא רציתי.

משה גפני: רציתי שהנגידה תאמר את דברה, ואני מבקש את ההתחשבות שלך בעניין הזה.

משה גפני: אם את יכולה להשיב, ואפילו חלק בכתב, כי נשאלו פה שאלות לדיונים ארוכים.

משה גפני: אם את יכולה בגדול להשיב.

<קרנית פלוג: תגיד לי כמה זמן אתה רוצה שאני אקח, ואני אשתדל להשיב על מה שאני יכולה במסגרת הזמן.

משה גפני: חמש-עשר דקות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לשאלה של חברת הכנסת גלאון לגבי ההמלצות המרוככות – לדעתי, ההמלצות הן מרחיקות לכת, והמיקוד שלנו הוא טובת הצרכן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם בשם התחרות אנחנו נפגע פגיעה לא מדתית בצרכן אז לא עשינו את העבודה שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מתייחס בעיקר לסוגיה של האיסור על הנפקת כרטיס אשראי על-ידי הבנקים אחרי שהחברות יופרדו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: איסור כזה ימנע מאנשים שמנהלים את החשבון שלהם שירות מאוד בסיסי שמשלים לשירות של ניהול חשבון עו"ש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: איסור כזה לא קיים בשום מקום בעולם, ולדעתנו, ההוצאה של הבנקים מהשוק הזה תחליש את התחרות, ותחליף את השחקנים הקיימים בשחקנים אחרים, כלומר באותן חברות לאחר שיופרדו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, הם לא יוכלו לתת את היקף מסגרות האשראי שהבנקים יכולים לתת היום.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן זאת תהיה פגיעה לא מדתית בצרכנים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש מקום להגנת ינוקא לחברות הקיימות בכל מיני היבטים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל בכל הגנת ינוקא יש מידה מסוימת של פגיעה בצרכן, כי אתה רוצה לעזור לחברה שעדיין לא יכולה לתת את מלוא השירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל השאלה היא מהי המדתיות שלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פה זה בפירוש יפגע, להערכתנו, בצורה לא מדתית בצרכנים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא ההתנגדות שלנו להפרדת כ.א.ל מהבנקים הבינוניים – אנחנו חושבים שזה נכון לחזק באופן יחסי את הבנקים הבינוניים לעומת הבנקים הגדולים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם נפריד את שתי החברות מהבנקים הגדולים ולא נפריד את החברה השלישית אנחנו באופן יחסי מחזקים את הבנק השלישי, את שני הבנקים הבינוניים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הפגיעה פה היא לא כל-כך מדתית בבנקים האלה שלגביהם כ.א.ל היא שחקן הרבה יותר חשוב מאשר חברות כרטיסי האשראי מהבנקים הגדולים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי הסוגיה שהעלה חבר הכנסת באסל גטאס בעניין ה-OECD.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא בסיכון להיות מוצאים מה-OECD.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: החשיבות של החברות שלנו ב-OECD היא גם ביכולת שלנו להשוות את עצמנו לסטנדרטים ולנתח את הדברים בצורה שהצגתי אותם וגם ללמוד על הדרכים הנכונות ביותר לטפל בסוגיות שונות, כולל הסוגיות שדיברתי עליהן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסופו של דבר זאת החלטה של סדרי עדיפויות ממשלתיות – האם לטפל ובאיזו עוצמה לטפל בזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הצגתי בפניכם חלק מהבחירות שנעשו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי שאלתך על הביטוח הלאומי – אני הייתי חלק מאותה ועדה בין-משרדית שעסקה ביציבות ארוכת הטווח, האקטוארית של הביטוח הלאומי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לדאבוני, ההמלצות לא אומצו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בהחלט נושא שראוי לקדם בעתיד.

באסל גטאס: לגבי השאלה של חבר הכנסת טיבי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש תשעה עובדים בבנק ישראל.

באסל גטאס: מתוך?

<קרנית פלוג: קרוב ל-1%.

<קרנית פלוג: אנחנו ממשיכים לעשות מאמצים מאוד גדולים להגדיל את המספר הזה.

באסל גטאס: היעד היה 10%.

<קרנית פלוג: כן, אני יודעת.

<קרנית פלוג: יתרות מטבע חוץ עומדות היום על 88 מיליארד דולר.

<קרנית פלוג: שני דברים בעניין הזה: הניסיון הבין-לאומי מאז המשבר הגלובלי מראה שמדינות שיש להן יתרות גבוהות – אצלנו זה בערך 1/3% תוצר - זה לא בחלק העליון של הסקלה – הן עמידות יותר למשברים.

<קרנית פלוג: הן יכולות להשתמש ביתרות במצב משברי.

<קרנית פלוג: אגב, זה בערך באמצע התחום שאנחנו מגדירים כתחום ההולם של רמת היתרות, ואם צריך יהיה להתערב אנחנו נתערב.

<קרנית פלוג: לגבי מחירי הדיור – דרך המלך לשנות את תוואי המחירים העולים היא, כמובן, הגדלת ההיצע.

<קרנית פלוג: בשנים האחרונות נעשים מאמצים.

<קרנית פלוג: הממשלה שמה גבוה בסדר העדיפות שלה את הגדלת ההיצע.

<קרנית פלוג: אנחנו רואים גידול בהיצע, ואם הוא יתמיד לאורך זמן ויכלול אזורי ביקוש אני חושבת שבסוף זה יעשה את העבודה.

מיקי רוזנטל: השאלה שלי לא הייתה לגבי מחירי הדיור, אלא לגבי רמת הלקיחה של המשכנתאות.

רועי פולקמן: אני שאלתי על הריבית בהקשר הזה.

<קרנית פלוג: אני לא יכולה לענות על הכול יחד.

<קרנית פלוג: אנחנו עוקבים בעניין המשכנתאות, ואם נחשוב שיש צורך להטיל מגבלות נוספות נעשה את זה.

<קרנית פלוג: אנחנו עשינו סדרה ארוכה של צעדים בנושא הזה.

<קרנית פלוג: אני אדלג על שאלות הפריון כי הן ייקחו לפחות עשרים דקות, אז אני מתנצלת בפני חבר הכנסת מרגלית.

מיקי רוזנטל: אני שאלתי איפה עומד הבנק האינטרנטי.

<קרנית פלוג: בנושא הבנק האינטרנטי ציינתי פה את ההקלות שאנחנו רוצים לתת בנושא הרגולציה.

<קרנית פלוג: אגב, גם המפקח הקודם רצה להקל את התחום של הבנק האינטרנטי.

<קרנית פלוג: אבל צריך לזכור שבנק זה בנק, וחשוב מאוד שלכשיקום בנק נוסף יהיה לו ההון המספיק והתכונות שיבטיחו שהוא יהיה בטוח גם אם הוא אינטרנטי.

מיקי רוזנטל: יקום בטווח הנראה לעין?

<קרנית פלוג: אני לא יודעת לענות על זה.

<קרנית פלוג: לגבי השאלה של חבר הכנסת פולקמן בעניין הריבית.

<קרנית פלוג: הסברתי שכלי הריבית הוא כלי שמיועד לשיקולים מאקרו כלכליים.

<קרנית פלוג: על-פי החוק, הוא מתמקד באינפלציה ובפעילות.

<קרנית פלוג: אני לא רוצה לחשוב איך היה נראה מצב המשק אם הריבית לא הייתה ברמה שתואמת את מצב המאקרו כלכלי של המשק בהינתן סביבת הריביות העולמיות.

<קרנית פלוג: בנושא של מחירי הדירות בסך הכול נעשים מאמצים מאוד גדולים להגדיל את ההיצע, ואני מניחה- -

<קריאה: לא דרך הריבית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: - - אם הם יימשכו הם יניבו - -

משה גפני: תשובה לא מספקת, טיבי.

אחמד טיבי: אני מבקש רביזיה על התשובה.

רחל עזריה: לגבי - - - עוד דיון?

מיקי לוי: הדביט והקרדיט.

משה גפני: תודה רבה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם בלתי תלויים בהפרטה.

מיקי לוי: עוד בקשה – אני שלחתי כבר שני מכתבים.

מיקי לוי: היה ראוי שהמפקחת על הבנקים תבוא לכאן גם להיכרות וגם לשאלות שיש לנו אליה.

מיקי לוי: אם תאפשרי לה את זה אנחנו נשמח.

מיקי לוי: הגשתי בקשה, ואנחנו מחכים לאישור שלך.

משה גפני: רחל, תעבירי שוב- - -

רחל עזריה: נכון.

משה גפני: יש דיון מהיר שחברת הכנסת רחל עזריה העלתה.

משה גפני: העברנו את זה לבנק ישראל, ועדיין לא קיבלנו תשובה.

רחל עזריה: זה מוגבלי חשבון.

רחל עזריה: אלה אנשים שזה פשוט משנה להם את החיים.

רחל עזריה: הם לא מצליחים לפתוח חשבון, הם רק יכולים להוציא כסף אצל הפקיד.

רחל עזריה: הם לא יכולים לקבל מידע באתר אינטרנט.

רחל עזריה: הם נאלצים לפתוח חשבון בבנק הדואר.

רחל עזריה: הם כאילו צריכים לצאת ממקום העבודה כדי להגיע לבנק.

משה גפני: רחל, את תצטרכי להעביר לה את זה.

<קרנית פלוג: אני אברר.

<קרנית פלוג: אני מבינה שזה הועבר אלינו.

<קרנית פלוג: נחזור אלייך.

רחל עזריה: אנשים אומרים, נכון, פשטנו רגל, היינו לא בסדר, אבל עכשיו תנו לנו לעבוד.

באסל גטאס: גברתי, האחוז הזה לא מספיק.

<קרנית פלוג: אתה צודק.

באסל גטאס: ההתחייבות של הבנק צריכה להיות ממשית.

באסל גטאס: לא ששנה הבאה נקבל - -

משה גפני: ברור.

משה גפני: זאת תשובה לא מספקת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מודעים לאתגר.

משה גפני: אני מבקש לסכם, גברתי הנגידה.

משה גפני: ראשית אני מודה לך על הסקירה - -

אחמד טיבי: אבל מה יש יותר בבנק ישראל, ערבים או חרדים?

משה גפני: אין חרדים.

משה גפני: יש ערבים, אבל אחוז אחד.

משה גפני: זה לא מספיק.

מנחם אליעזר מוזס: כמה חרדים יש?

<קרנית פלוג: אותו מספר.

מנחם אליעזר מוזס: 0.1% יש?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תשעה ותשעה.

מנחם אליעזר מוזס: 0.1% חרדים יש?

באסל גטאס: תשעה.

אחמד טיבי: זאת לא השאלה.

אחמד טיבי: השאלה כמה יהודים יש, לא כמה חרדים.

אחמד טיבי: זה ההבדל.

משה גפני: אני מודה לך, גברתי הנגידה.

משה גפני: בחוק בנק ישראל הוספנו שנגידת בנק ישראל היא גם יועצת בנושאים החברתיים.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך בסיכום הכללי – מבחינת בנק ישראל זה בסדר גמור, מבחינת החברה בישראל זה רע מאוד.

משה גפני: המצב הוא לא טוב מכל היבט אפשרי, ואני לא מאשים ממשלה כזאת או אחרת.

משה גפני: אנחנו ראינו את זה גם בסקירה שלך.

משה גפני: במדד אי השוויון אנחנו נמצאים ליד ארצות-הברית.

משה גפני: פעם אמרנו שאנחנו מדינה סוציאליסטית, מדינה שיש בה ערבות הדדית.

משה גפני: אין עדיין פתרון בנושא הדיור.

משה גפני: מחירי הדירות גבוהים מאוד.

משה גפני: אין עדיין מספיק כפי שצריך להיות.

משה גפני: נכון שהממשלה הנוכחית שמה את זה בראש מעייניה, אבל אנחנו עדיין רחוקים מאוד מהפתרון בעניין הזה.

משה גפני: אם אתה לא אדם עשיר במדינת ישראל אתה לא יכול להגיע לדירה משלך, אלא אם כן יש לך אפשרויות כלכליות.

משה גפני: כל הדברים האלה נמצאים לפתחכם גם בבנק ישראל.

משה גפני: את העברת היום מסר מרגיע, ואני מודה לך על כך, אבל אנחנו עדיין מודאגים.

משה גפני: למה אנחנו עדיין מודאגים?

משה גפני: מכיוון שאנחנו צריכים גם לעשות את הפעולות של הממשלה; אנחנו צריכים לעשות דברים שנוגעים לכל המשרדים.

משה גפני: אנחנו גם נמצאים בכל הנושאים של הכשרה מקצועית ושל תעסוקה ושל אבטלה, וגם בתקציבים אנחנו רואים שאנחנו עדיין לא במצב שבטווח הנראה לעין זה הולך להשתפר.

משה גפני: אנחנו מודאגים.

משה גפני: על זה נאמר בפסוק: "אשרי אדם מפחד תמיד".

משה גפני: תודה רבה לך.

משה גפני: תודה לכם, מנכ"ל בנק ישראל, אנשי בנק ישראל, יושב-ראש הקבוצה המנהלית.