הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 19, 2015-11-24 11:15

אלי כהן: חברים יקרים, אני קודם כל רוצה להודות לכם שהגעתם לישיבה במסגרת הקמה של הרשות הלאומית להתחדשות עירונית שאנחנו מקיימים אותה כאן היום בשדרות.

אלי כהן: התחלנו גם, אני רוצה לומר לנוכחים כאן, את הדיון הבוקר במסגרת הנושא של הפתרונות של הדיור הציבורי, וגם שם במסגרת פורום רחב שאנחנו קיימנו בנושא, גם עם החברות המשכנות, גם עם הארגונים החברתיים, שמקדמים ומובילים את הנושא, מעבר לפתרונות הרבים שיש לדיור למעמד הביניים, מחיר למשתכן, הסכמי גג, תשתיות ודברים נוספים שמוביל אותם יושב ראש מטה הדיור, אביגדור יצחקי.

אלי כהן: אני אומר לכם שאתם תראו את זה בצורה משמעותית במהלך שנה הבאה.

אלי כהן: גם הפתרון של הדיור הציבורי הוא דבר חשוב שאנחנו מתכוונים לקדם אותו וזה הדיון שנערך הבוקר.

אלי כהן: במסגרת דיוני הוועדה שאנחנו מקיימים ומבצעים את כל השימוע הציבורי, בעניין שאנחנו מתכנסים כאן היום בשדרות, אנחנו בהחלט גם נעלה, לא אספקטים תכנוניים, לא אספקטים ניסויים, אלא דווקא אספקטים שקשורים לנושא החברתי.

אלי כהן: גם בשיחות מוקדמות, גם במהלך דיון שקיימנו בשבוע שעבר בכנסת, בו לקחו חלק נציגי משרד האוצר ובראשם יושב ראש מטה הדיור, אביגדור יצחקי, ונציגי משרד הבינוי, כשהנציג הבכיר היה סגן השר, ג'קי לוי, גם באותו מועד הבנו את החשיבות של חיזוק מבנים בפריפריה.

אלי כהן: אני יודע שהם גם התכנסו לטובת הנושא הזה, מכיוון שההתחדשות העירונית, שבאה ונותנת תמריצים כלכליים, התמריצים האלה, אין להם שום ערך במקומות שבהם מחיר הקרקע הוא אפס, במיוחד באזורים שבהם יש סכנה לרעידת אדמה.

אלי כהן: יש החלטות ממשלה שלא יושמו וכאן אנחנו נדאג לאכוף אותן, על מנת שייושמו, מכיוון שזאת אחריות ממשלתית לטובת הנושא.

אלי כהן: אנחנו היום, ברשותכם, נרצה לדבר על שני נושאים במסגרת הדיונים שלנו.

אלי כהן: אני מראש אומר שהדיון יתחלק לשני חלקים, עד 12:15, ואז אנחנו נצא להפסקה של חצי שעה ולאחר מכן נחזור לעוד דיון של עוד 45 דקות ואנחנו נסיים ב-13:30 בדיוק.

אלי כהן: בחלק הראשון נדבר על הנושא של שילוב חברות בדיור הציבורי.

אלי כהן: עוד לפני זה, ברשותכם, מכיוון שנמצא איתנו אביגדור יצחקי, שאני יודע שבימים אלה מקדם משמעותית את הנושא של מחיר למשתכן, אביגדור, אני רוצה שתגיד כמה מילים בנושא של התכניות וראייתך את נושא ההתחדשות העירונית בכלל.

אלי כהן: בבקשה, אביגדור.

אביגדור יצחקי: קודם כל, אנחנו נמצאים בפריפריה, אתמול נפתח מכרז של 567 דירות בדימונה במחיר למשתכן.

אביגדור יצחקי: 450 מתוכן נלקחו על ידי קבלנים בהנחה של 20% עד 25% ממחיר השוק.

אביגדור יצחקי: ראש עיריית דימונה מאושר, יש לו עכשיו דירות להציע לאנשים.

אביגדור יצחקי: הוא כמובן גם צריך תעסוקה, אבל אני חושב שזו בשורה גדולה שקבלנים בדרום, כשמחירי הבנייה בדרום יותר יקרים מאשר בצפון, מכל מיני סיבות, הגיעו למכרזים וניגשו בצורה גורפת וזכו בחמישה מתוך ששת המתחמים במחירים שהם נמוכים משמעותית ממחיר השוק.

אביגדור יצחקי: אז קודם כל זו בשורה אחת.

אביגדור יצחקי: הדבר השני, בנושא חיזוק מבנים, תוך זמן לא ארוך משרד הבינוי יוציא סקר של חברה חיצונית שתמפה את כל 1,200 מבנים שעליהם מדבר ודיבר בוועדה אצלך, אדוני היושב ראש, חבר הכנסת ד"ר בני בגין, באזורי הסיכון בפריפריה, על מנת לדעת את המשמעויות ומיפוי של אותם מבנים שצריכים חיזוק כאשר החיזוק ייעשה בשני אופנים, קודם כל מוסדות ציבור זה מוסדות ציבור, זה ייעשה בנפרד, אבל כל המבנים האחרים, שזה מבנים ולא דירות, אנחנו מדברים על 1,200 מבנים, אנחנו נעשה את הסקר.

אביגדור יצחקי: חלקם ייעשו במסגרת של התחדשות עירונית ואנחנו נמצא את הפרמטרים המאפשרים את הכלכליות של הפרויקטים האלה באמצעות הוספת קרקעות, ניוד זכויות ודברים מהסוג הזה וכמובן בנוסף הוספת אלמנטים מסחריים ותעסוקתיים להתחדשות העירונית הזאת בתכניות שייעשו על המקומות האלה ונדמה לי, אני קצת ראיתי את הנתונים, רוב גדול של המבנים יחוזקו במסגרת תכניות של התחדשות עירונית על מנת שנגיע למצב שבו כל המבנים שנמצאים באזורי הסיכון, אותם 1,200 מבנים שדיברו עליהם, נמצא להם איזה שהוא פתרון במסגרת ארוכה כזאת או אחרת.

אביגדור יצחקי: עוד מספר בשורות.

אביגדור יצחקי: נמצאים פה גם יושב ראש עמידר וגם מנכ"ל עמיגור, בימים אלה אנחנו עובדים על טיוטת הסכם בין עמיגור לממשלת ישראל והסוכנות היהודית, לבניית 2,653 יחידות דיור לדיור הציבורי במשך חמש השנים הקרובות.

אביגדור יצחקי: עמיגור מאפשרת את הקרקע והמבנים שבהם ייבנו הדירות האלה, שליש מהדירות האלה יילכו לזכאי משרד הקליטה, שני שליש יילכו לזכאי משרד הבינוי והשיכון.

אביגדור יצחקי: יותחל בביצוע הדירות האלה, אני מעריך, בעוד כחודש, נשארו לנו באמת פרטים אחרונים, אבל כבר מתגבשת טיוטת הסכם.

אביגדור יצחקי: הסוכנות היהודית שלחה את טיוטת ההסכם, אנחנו נעבוד עליו עכשיו עם היועצים המשפטיים שלנו ואני מעריך שתוך שבועיים ימים אנחנו חותמים עליו.

אביגדור יצחקי: אני רוצה להזכיר גם את ה-700 מיליון שקל שנמצאים במשרד הבינוי פלוס ה-130 מיליון שקל שהעברנו מפרזות, 830 מיליון שקל לטובת רכישת דירות בדיור הציבורי.

אביגדור יצחקי: 830 מיליון שקל, אני מעריך שזה 1,000 דירות פלוס, או קצת פחות או קצת יותר, אני לא יודע, אבל אם אנחנו מדברים על פתרונות של 2,650 יחידות דיור, 1,000 יחידות דיור נוספות במסגרת הרכישה שיתבצעו בה עד סוף השנה, אולי קצת אחרי זה, אנחנו מדברים בעצם על פתרון של 3,600 יחידות דיור, כבר מתוקצבות, ישנן, קיימות.

אביגדור יצחקי: כך שבעניין גם כן יש לנו בשורה גדולה.

אביגדור יצחקי: לעניין ההתחדשות העירונית.

אביגדור יצחקי: במטה הדיור אנחנו רוצים להכריז על שנת 2016 כשנת ההתחדשות העירונית ולגרום לכך שכל התכניות בכל היישובים בארץ של התחדשות עירונית יקבלו גושפנקא להתחלת הדיון ונאפשר, תוך כדי הדיון, התחלה של תכנון בכל אחד מהמקומות האלה.

אביגדור יצחקי: אנחנו רוצים שזה ייעשה בשיתוף עם הרשויות המקומיות, כי אנחנו חושבים שהם יכולים לייצג את הדיירים בצורה הטובה ביותר.

אביגדור יצחקי: יש לנו כבר מספר דוגמאות במספר ערים, אולי הדוגמה הטובה ביותר היא דווקא בירושלים, שבה חברת מוריה בונה צוות בכל אזור בעיר, שכולל גם עובד סוציאלי, גם פעיל חברתי, גם אדריכל, גם עורך דין, על מנת שימלאו את כל הפונקציות וילוו את התושבים בתהליך הזה.

אביגדור יצחקי: צריך לזכור, וזו טעות נפוצה, גם בהתחדשות עירונית בתמ"א 38 וגם בעניין של הפינוי בינוי בהתחדשות העירונית, אנחנו היום רוצים לקרוא לזה בינוי פינוי, תיכף אני אסביר גם למה, הזכויות הן של הדיירים, הן לא של אף קבלן ואף יזם.

אביגדור יצחקי: כל הזכויות האלה הן של הדיירים ולדיירים יהיו את בעלי המקצוע המתאימים על מנת לעשות את ההסכם הנכון עם אותו קבלן או יזם, שהם כלי העזר שלהם, על מנת לבצע את התכנית גם בהיבט המימוני וגם בהיבט המקצועי.

אביגדור יצחקי: כל הדברים האלה, זה לא שייך לקבלנים, הכול שייך לבעלי הקרקע ולדיירים.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב ראש, אצלך עומדת חקיקה להתחדשות עירונית, אנחנו מאמינים שאנחנו צריכים לחזק את האגף הזה במשרד הבינוי והשיכון, על מנת להגיע למצב שהם יתפעלו את התכניות האלה של פינוי בינוי במהלך השנה הבאה, הקרובה עלינו לטובה, 2016, כך שיהיה תכניות לכל הערים כולן, או תכניות שכבר נגמרו, או תכניות שהן בתהליך, על מנת שנוכל לבצע אותן מהר ככל האפשר.

אביגדור יצחקי: לצורך העניין אנחנו מעבירים חקיקה בחוק הוותמ"ל שאומרת שלוותמ"ל יכולות להיכנס לא רק תכניות על אדמות מדינה, אלא גם תכניות של פינוי בינוי התחדשות עירונית.

אביגדור יצחקי: אנחנו עוד במשא ומתן לגבי הקרקעות הפרטיות, שלצערי הרב קשה לנו לקדם אותן בגלל היועצים המשפטיים, אבל בעיקרון היינו רוצים שגם קרקעות פרטיות יוכלו להיכנס לוותמ"ל.

אביגדור יצחקי: כמובן שאנחנו מדברים בוותמ"ל, וזה יהיה איזה שהוא שינוי, על תכניות שאנחנו יכולים לממש אותן בשלוש-ארבע השנים הקרובות.

אביגדור יצחקי: תכניות שהן רחוקות יותר אנחנו נשאיר בידי הוועדות המחוזיות, אנחנו לא רוצים לרוקן אותן מתוכן, אנחנו לא רוצים שלא תהיה להן עבודה, אנחנו בהחלט רוצים שהם יטפלו בתכניות, אל"ף, קטנות, בי"ת, גדולות שהן יותר לטווח הרחוק.

אביגדור יצחקי: זה בלוחות הזמנים שהם יכולים.

אביגדור יצחקי: לכן החקיקה של ההתחדשות העירונית והרשות להתחדשות עירונית היא מאוד חשובה לנו, היא תאפשר ריכוז מאמץ ובקרה ושליטה על כל התכניות האלה בצורה הרבה יותר טובה.

אביגדור יצחקי: אני מקווה שבראש הרשות הזאת תעמוד פיגורה שמשרד הבינוי, שר הבינוי, יצליח לגייס אותה לטובת העניין על מנת שהדברים האלה ירוצו הרבה יותר מהר.

אביגדור יצחקי: כבר היום יש בידי האגף בראשות עינת, שאני מבין שהיא לא פה - - -

אלי כהן: המחליפה כאן.

אביגדור יצחקי: תקציבים על מנת לאפשר תכנון תכניות תוך כדי זה שנותנים לרשויות כסף.

אביגדור יצחקי: כבר בהרבה מאוד רשויות האגף הזה נתן כספים.

אביגדור יצחקי: אני רוצה גם לספר לכם שיש לנו תכנית דגל אחת של העיר רמלה, בראשות ראש העירייה, יואל לביא, שמוביל תכנית עצומה של החלפת 9,000 דירות, שאם אני אראה לכם איך הן נראות אז זה לא יהיה כל כך נחמד, אבל הוא מתכנן על ה-9,000 דירות האלה להקים 54,000 דירות בעיר רמלה במרחק של 10 דקות נסיעה מתל אביב.

אביגדור יצחקי: אני חושב שזו בשורה גדולה.

אביגדור יצחקי: אנחנו כמטה הדיור העמדנו את עצמנו, יחד עם האגף במשרד הבינוי, לרשותו לכל דבר שיידרש על מנת לסייע ולעזור לו בתכנית הזו.

אביגדור יצחקי: בראשון לציון, אני רוצה להזכיר, כבר מתבצעת תכנית של האזור של רמת אליהו, אזור שבאמת נראה במצב קשה, עם הרבה עולים אתיופים שיושבים.

אביגדור יצחקי: ניתנה לו אדמה משלימה בחלק המערבי של נחלת יהודה, שם בונים את הבתים הראשונים על מנת שהתושבים לא יפונו מבתיהם אלא לדירות קיימות.

אביגדור יצחקי: התכנית הזאת גם היא בהובלה של עיריית ראשון לציון, תכנית באמת נהדרת.

אביגדור יצחקי: אני מציע לך, אדוני היושב ראש, גם לבקר, גם בירושלים אפשר לבקר, בחברת מוריה, ולראות את הקונספט שעובד שם וכמה דירות ייוצרו בירושלים בחמש השנים הקרובות במסגרת של פינוי בינוי.

אביגדור יצחקי: הרשות הזאת, אנחנו זקוקים לה, הרשות הזאת נחוצה לנו.

אביגדור יצחקי: זה לא שהאגף עושה את תפקידו פחות טוב, אבל באמת הסמכויות שיינתנו לה במסגרת החוק באמת יאפשרו זירוז התכניות האלה בצורה המרבית.

אביגדור יצחקי: תודה.

אלי כהן: תודה רבה לך, אדוני יושב ראש הדיור, אביגדור יצחקי.

אלי כהן: אני חושב שבהחלט בדברים שנאמרו יש בשורה משמעותית לקראת שנת 2016.

אלי כהן: לא בכדי אני אומר שהפתרון של ההתחדשות העירונית, זה לא רק פתרון נדל"ני, אגב, גם היום, עוד לפני שאנחנו מדברים על פרויקטים של בינוי פינוי גדולים אנחנו כבר מגיעים לכך שיש היום כ-4,000-5,000 דירות מדי שנה שנבנות במסלול הזה, שזה כבר לא מבוטל.

אלי כהן: רק במהלך המחצית הראשונה של 2016, נושא אחר שאתה מטפל בו, מר יצחקי, הנושא של אור עקיבא, שזה עוד 1,500 יחידות דיור, הנושא של ראשון לציון, שכבר יש קרקע משלימה.

אלי כהן: כלומר המדיניות היא ברורה ואני חושב שהיא נאמרת כאן והיא מדיניות שגם כוללת בתוכה בשורה חברתית.

אלי כהן: כלומר לאותן שכונות, כמו רמת אליהו, ש-40% מהתושבים שם הם בני הקהילה האתיופית, למעשה לבוא ולקחת ולהוסיף על זה עוד 5,000 דירות וליצור את אותה אינטגרציה חברתית שהיא חשובה, וראו שגם ההוראה של 4 דונמים לקרקע משלימה בראשון לציון ניתן 80 דונם.

אלי כהן: לכן אני בטוח שהקצב והנפח והנתח של ההתחדשות העירונית יילך ויגדל.

אלי כהן: זאת במקביל לנושא של הקמת הרשות ועל רקע כל התכניות האחרות שמקודמות.

אלי כהן: אני יודע שגם אצלך, אדון יצחקי, מתוכננות פגישות גם בנושא של גבעת שמואל, גם בנושא של כפר יונה, כל אותן שכונות, ובכל עיר ועיר קיימת אותה פריפריה חברתית שצריכים לטפל בה.

אלי כהן: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד.

אלי כהן: גם העניין של התגובה המהירה, עוד בטרם הרשות, בהחלט נעשתה עבודה על ידי המועצה הארצית לתכנון, שאתה הובלת, בברכת כל חברי הכנסת שלקחו חלק בוועדה, ואני גם קורא לך לבחון את הנושא של הקרקעות הפרטיות.

אלי כהן: כי התחדשות עירונית, צריך לבצע אותה, בין אם זה קרקע מינהל ובין אם זו קרקע פרטית, מכיוון שהמחויבות היא מחויבות לדיירים, המחויבות היא מחויבות לאנשים שגרים שם ואנחנו רואים את סוג הדירות - - -

אביגדור יצחקי: לא, שיהיה ברור, ההתחדשות העירונית גם בקרקעות הפרטיות תוכל להיות נידונה בוותמ"ל.

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: אנחנו נעבור לסבב התייחסויות קצר ואנחנו ניגע גם בנושאים הספציפיים שרלוונטיים לוועדה.

אלי כהן: אליאב בן שמעון, מהתאחדות הקבלנים, בבקשה, אדוני.

אלי כהן: אם יש עוד מישהו שרוצה להירשם, בבקשה שיירשם אצל אושרת, תודה.

<אליאב בן שמעון: התאחדות בוני הארץ והקבלנים, לצורך העניין.

<אליאב בן שמעון: אני אשתדל להמשיך את הדברים שאמר יושב ראש הוועדה וראש מטה הדיור.

<אליאב בן שמעון: בהחלט הפלטפורמה הזאת של התחדשות עירונית הפכה לאחת הפלטפורמות המרכזיות והתחלות הבנייה בעיקר בערים הגדולות.

<אליאב בן שמעון: כשאנחנו מדברים על 4,000-5,000 יחידות דיור בשנה אנחנו מדברים על 10% מכלל התחלות הבנייה במדינת ישראל, על מנת לסבר את האוזן.

<אליאב בן שמעון: אנחנו מדברים על מצב שהתחדשות עירונית אמורה לספק לנו בסופו של יום פוטנציאל ל-600,000 יחידות דיור במרכזי הערים.

<אליאב בן שמעון: דיבר היושב ראש וגם ראש מטה הדיור בעניין הזה, ופה אני מציג את עמדתנו.

<אליאב בן שמעון: מבחינת התאחדות בוני הארץ, מבחינת הקבלנים, הנושא של התחדשות עירונית, אין תחום יותר ירוק מהנושא של התחדשות עירונית.

<אליאב בן שמעון: ברגע שאנחנו עולים לגובה ומשאירים ריאות ירוקות ותוך כדי זה מוסיפים יחידות דיור ולא פוגעים בתשתיות, אז זה שלב ראשון של יתרון.

<אליאב בן שמעון: הנושא השני הוא באמת חידוש של המרקם החברתי והמרקם העירוני.

<אליאב בן שמעון: בדרך כלל אנחנו מדברים על שכונות ותיקות עם אוכלוסייה ותיקה, אנחנו מדברים על בתים בלי ממ"דים, אנחנו מדברים על בתים שלא ממוגנים נגד רעידות אדמה, דווקא של אוכלוסיות חלשות ודווקא שם אנחנו רואים את עצמנו נכנסים לנישה הזאת ותוך כדי הפרויקטים האלה מחדשים גם את המרקם החברתי וגם את המרקם הבנוי.

<אליאב בן שמעון: אנחנו בהחלט רואים, כמו שאמרתי, חשיבות לנושא הזה, אבל אנחנו חושבים שהמדינה, במסגרת המהלכים והכיוונים הראויים והנכונים שנוקטים בהם היום במטה הדיור בנושא פתרון מצוקת הדיור, אין שום סיבה למה לא להחיל את הסכמי הגג על פרויקטים של התחדשות עירונית.

<אליאב בן שמעון: אחת הבעיות המרכזיות שלנו - - -

אביגדור יצחקי: כל הסכמי הגג הבאים יכללו גם הסכמה על התחדשות עירונית.

<אליאב בן שמעון: אז זאת בהחלט בשורה בנושא הזה, כי אחת מאבני הנגף המרכזיות שלנו זה נושא ראשי הרשויות שבאים ואומרים 'אוקיי, אנחנו מסכימים שצריך, אבל איפה התשתיות שלנו ואיפה מבני הציבור שלנו', ובדיוק כמו שאנחנו עושים את זה בפרויקטים האחרים אנחנו חושבים שנכון לעשות אותם ואני שמח על האמירה של ראש מטה הדיור.

<אליאב בן שמעון: יחד עם זאת צריך לזכור שמדובר בפרויקטים שבסופו של יום לנו, היזמים הקבלניים, הם פרויקטים שנבחנים גם בהיבטים כלכליים ועל מנת שאנחנו נצא לדרך לפרויקט מהסוג הזה, הוא חייב להיות כלכלי עבורנו, מכמה סיבות.

<אליאב בן שמעון: אל"ף, כי לא נצליח לעבוד מול הבנקים אם הפרויקט הוא לא כלכלי, הבנקים לא איתנו וכל פרויקט כזה הוא פרויקט מותנה ליווי.

<אליאב בן שמעון: זה פן אחד.

<אליאב בן שמעון: פן שני, כי אנחנו מנהלים עסקים ומעסיקים משפחות.

<אליאב בן שמעון: אנחנו לא נלך לעבוד אם בסופו של יום לא נוכל להרוויח ולתת פרנסה לעובדים שלנו.

<אליאב בן שמעון: אז אנחנו חושבים שבמקרה הזה גם המדינה יכולה לקחת צעדים בנושאים של התחדשות עירונית ואני מדבר על הפחתת מס הרכישה לפרויקטים של התחדשות עירונית, מ-6% ל-5%, כמו שהיה נהוג, אני מדבר על פטור מהיטל השבחה, או היטל השבחה מופחת.

<אליאב בן שמעון: אלה דברים שהופכים את הפרויקטים האלה לפרויקטים שהם לא כלכליים.

<אליאב בן שמעון: ונושא מרכזי שאני מאחל שנצליח לטפל בו, בכל מסגרת ענף הדיור, מה שנקרא מבחינתנו שיקול הדעת של הרשויות המקומיות.

<אליאב בן שמעון: ברגע שאנחנו נעשה את כל הצעדים והממשלה תעשה את כל הצעדים ונגיע לראש רשות, כל ראש רשות הוא מלך בטריטוריה שלו.

<אליאב בן שמעון: אומר חוק התכנון והבנייה, 'רשאי ראש רשות מקומית לאשר תכנית', ובאותה נשימה, רשאי גם לא לאשר תכנית, אבל אם יש אינטרס לאומי למדינת ישראל לתת בטיחות ולתת מיגון ולתת ממ"דים לדיירים והתכניות נבחנות בוותמ"לים לצורך העניין, אז לא יכול להיות מצב כזה שכל המדינה מהמישור הלאומי תאשר וזה יגיע למישור המוניציפאלי ושם ייתקע.

<אליאב בן שמעון: צריך לחשוב על הדבר הזה, מדובר על שינוי חקיקה פשוט בנושא הזה.

אביגדור יצחקי: לא צריך חקיקה בעניין הזה, אנחנו למדנו להסתדר עם ראשי הרשויות במחיר למשתכן והעובדה היא שהמכרזים רצים, 25,000 עד סוף השנה, 70,000 עד 80,000 עד סוף שנה הבאה וזה הכול בשיתוף עם ראשי הרשויות.

<אליאב בן שמעון: אז אם היושב ראש יאשר אני אתייחס למחיר למשתכן תיכף.

אביגדור יצחקי: אנחנו מוצאים את הדרך להסתדר איתם.

<אליאב בן שמעון: זה נושא אחד.

<אליאב בן שמעון: אם אני רוצה לקחת את נושא ההתחדשות העירונית לפריפריה, למה אין תמ"א 38 בפריפריה ודווקא שם מבחינה סיסמולוגית אנחנו מדברים על טבריה ואנחנו מדברים על צפת ואנחנו מדברים על בית שאן, אנחנו מדברים בדיוק על השבר הסורי אפריקני, חס וחלילה, שלא יהיה פה שום דבר, אבל דווקא לשם לא מגיעים.

<אליאב בן שמעון: לא מגיעים לשם לבצע ופה נכנסות החברות המשכנות, לצורך העניין עמיגור, עמידר, יובל ואיציק לנושא הזה, שחייבים להיכנס.

<אליאב בן שמעון: לנו, היזמים, עוד פעם, אנחנו מוטים היתכנויות כלכליות, כדי להגיע לפריפריה הצענו שתי תכניות שנבחנות בימים אלה, אחת מדברת על ניוד זכויות, אנחנו נבצע חיזוק של המבנים, את הזכויות הנוספות שמגיעות לנו ייתנו לנו באזורים אחרים, נושא שני הוא נושא שנהוג בכל העולם ונקרא tax credit, זיכוי במס, נקודות זיכוי במס.

<אליאב בן שמעון: לדוגמה כל השימור באמריקה נעשה בשיטה הזאת.

<אליאב בן שמעון: אנחנו נבצע את אותו חיזוק ונקבל נקודות זיכוי במס בחברה שלנו למעלה על מנת להפוך את הדברים האלה לכלכליים.

<אליאב בן שמעון: אין ספק שנעשים צעדים, נעשים מהלכים בקונסטלציות הנוכחיות.

<אליאב בן שמעון: צריך לשלב את הכול על מנת שהדברים האלה ייצאו אל הפועל.

<אליאב בן שמעון: תודה.

אלי כהן: תודה רבה, אליאב.

אלי כהן: אני רוצה להתייחס לנקודה האחרונה, בנושא של חיזוק המבנים, ה- tax credit, בנושא של ניוד זכויות, אלה פתרונות אפשריים אך הם הרבה יותר מורכבים, פתרון שבו המדינה מקציבה את הסכום הוא הרבה יותר סביר וריאלי.

אלי כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לשאוף שהוא יקרה, יש גם מנגנוני חישוב מס שונים.

אלי כהן: ברשות

אלי כהן: כם אני גם רוצה היום, מעבר לדברים הכלליים, להתמקד בשני נושאים ספציפיים על מנת שאנחנו נתקדם בכל הנושא של השימוע הציבורי.

אלי כהן: הנושא הראשון זה הנושא של שילוב חברות הדיור הציבורי במיזמי ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: מי מציג כאן את הנושא?

אלי כהן: משרד הבינוי.

אלי כהן: אני אגיד לכם בדיוק מה הנקודה, חלק גדול מהדירות בפרויקטים שמתוכננים להתחדשות עירונית אלה דירות בבעלות עמידר, עמיגור והחברות המשכנות האחרות.

אלי כהן: אנחנו רוצים שיהיו כללים ברורים לעניין ההצטרפות שלהם לפרויקטים של התחדשות עירונית ומתי הם מובילים.

אלי כהן: אם אני אחזור על העקרונות שדיברנו עליהם לפני שלוש ישיבות, לדוגמה אם יש 60% חתימות או 51% חתימות, הם מצטרפים אוטומטית.

אלי כהן: זאת אומרת כמה שיותר מנגנונים טכניים על מנת שיפשטו את זה.

אלי כהן: אם יש להם חלק אחר, הם עושים את זה.

אלי כהן: היה מסמך שיצא ורצינו שהנושא הזה יעוגן בחוזר מנכ"ל שקוף, ברור, שלא בכל פרויקט יתחילו לבוא ולדון.

אלי כהן: זה ייקח זמן, זה ייצור אי בהירות, זה יעכב אותנו.

אלי כהן: יצא מסמך שלכם בנושא, אבל מסמך שהוא לא ברור, לא בחוזר מנכ"ל שהוא רשמי, לא במסמך שאנחנו יכולים להפיץ אותו גם לדיירים וגם ליזמים, כיוון שאנחנו רוצים לקצר את התהליכים ולא למרוח אותם.

אלי כהן: אז אני אודה אם אתה, אורי, ממשרד השיכון, בבקשה, תתייחס ולאחר מכן נציגי החברות המשכנות, אם תוכלו לתת את התייחסותכם, כי אנחנו רוצים עד סוף דצמבר מסמך שלכם בחוזר מנכ"ל.

אלי כהן: תודה.

<אורי בר חיים: אני אעדכן שיש כבר טיוטה, אבל כדי להפוך את זה לחוזר מנכ"ל אנחנו צריכים להיות סגורים מבחינת התקציב.

<אורי בר חיים: לא רק ברמה הרעיונית לקרן שתוקם עתידית, אלא יש לנו גם מצב היום, מצב של דיירים שכבר אמורים לחזור בימים אלה, וצריך לתת איזה שהוא פתרון ביניים ולא רק פתרון - - -

אלי כהן: לא, אורי, אתה מדבר על הנושא של תשלומי ועד בית, זה לא מה שאני מדבר.

אלי כהן: תשלומי ועד בית, יש את המסמך שיצא חוזר מנכ"ל, יגידו לך החברים כאן מפורום הדיור הציבורי שהוא טוב, אך לא מספיק.

אלי כהן: אני מדבר על הנושא, וזה לא קשור לנושא של התקציב, אם עכשיו בבניין רכבת, ארבע כניסות, שישה דיירים בכל כניסה, 24 דירות, יש דירה אחת של הדיור הציבורי, מה דינה?

אלי כהן: מתי היא מצטרפת?

אלי כהן: כשיש 20% חתימות, 60% חתימות?

אלי כהן: צריך לקבוע כללים פשוטים.

<חגי טולדנו: ההנחיה הברורה לחברות הדיור הציבורי היא פשוט שכשהדיור הוא דיור ציבורי החברות חותמות כשהן משלימות לאחוז הנדרש של ההסכמה.

<חגי טולדנו: בתמ"א 38 זה 67%, בפינוי בינוי זה 80%.

<חגי טולדנו: כלומר הם לא יהיו לעולם הדייר ה- - -

אלי כהן: כלומר יהיה לצורך העניין הצטרפות אוטומטית ברגע שהם אחוז ההשלמה.

<חגי טולדנו: בדיוק.

אלי כהן: ומה קורה בפרויקטים שבהם הדיור הציבורי מהווה נתח משמעותי, כמו גילֹה או כמו במקומות אחרים?

<חגי טולדנו: שם זה הנושא של מתן האפשרות לעמידר, בעיקר כרגע עמידר, להיות חזרה יזמית.

<חגי טולדנו: שם ניתנת לעמידר הזכות להיות הגורם שמארגן את הפרויקט, לנצל בצורה מיטבית את הזכויות ואת ההטבות שנובעות מהפרויקט לטובת הדיור הציבורי.

<חגי טולדנו: כלומר הרווחים שיהיו מתוך הפרויקטים הרווחיים, שבהם יש מעל 50% דיור ציבורי, ינותבו לטובת התחדשות עירונית בדיור ציבורי במקומות שבהם אין כדאיות כלכליות.

<חגי טולדנו: בפריפריה, באזור השבר הסורי אפריקני וכו'.

אביגדור יצחקי: יש להם את הסמכות לעשות את זה?

<חגי טולדנו: כן.

<קריאה: לא, עדיין לא, אין הסכם חתום.

<חגי טולדנו: ההסכם מחכה לחתימה עכשיו ב - - -

<מעין נשר: גובש נוהל יחד עם החשב הכללי ועמידר, צריך לסיים את העבודה על הנוהל הזה, ברגע שהוא - - -

אביגדור יצחקי: אבל יש שם בעיה של התחייבות מראש ורווחים.

<חגי טולדנו: כמה הון ירותק לטובת המבנים בפריפריה.

<יצחק לקס: יש שם דרישה, אביגדור, שדירקטוריון החברה רואה אותה כבלתי הגיוני, והיא בעצם מבקשת - - -

אלי כהן: יצחק, אני לא רוצה לפתוח את הדיון, אני באמת - - -

<קריאה: זה לא נכון לפתוח את הדיון.

<מעין נשר: אביגדור, יש נוהל, הוא בעבודה והוא ייסגר.

אלי כהן: אני אגיד לכם רגע אחד, הנקודה היא נקודה חשובה, אני רוצה שתגיעו עם החלטה בנושא ואני חושב שתקיימו אותה בפורום המתאים.

אלי כהן: דני, כמובן שתקבלו התייחסות.

אלי כהן: חגי, אני מבקש שני דברים, האחד, לגבי הנושא של ההשלמה, שהנושא הזה יעוגן בחוזר מנכ"ל.

אלי כהן: אני רוצה לראות את זה, גם בעמידר וגם בעמיגור וגם הדיירים וגם היזמים, שהנושא הזה יהיה ברור.

<חגי טולדנו: אין בעיה.

אלי כהן: שתיים, אני רוצה שייקבע רף מינימלי שבו אנחנו באים, אנחנו זה המדינה, אנחנו זה החברות המשכנות, מבחינתי החברות המשכנות זה המדינה, או המדינה או האגף להתחדשות עירונית, במתחמים שבהם יש לנו אחוז מסוים של דיור ציבורי, שאנחנו מקדמים את המהלך.

אלי כהן: כלומר לא הגיוני, במקרה שבו אנחנו מחזיקים 40% מהפרויקט, שיזם של 10%, אנחנו מה שנקרא ניגרר אליו.

אלי כהן: הוא אולי צריך להיצמד למדינה ולא להיפך.

<חגי טולדנו: יש סיכום מנכ"ל בנושא, אם אתה רוצה אפשר לעגן את זה בחוזר, שמדבר על אוטומטי 50% ומעלה, וכאשר יש 35%-40% ומעלה זה יובא לדיון פרטני, בכל מקרה לגופו.

אלי כהן: אז אני מעדכן אותך, רק שתדע, כי לא תמיד ברור לי אם יש סנכרון, אנחנו קיבלנו מייל בנושא - - -

<חגי טולדנו: אני שלחתי את המייל.

אלי כהן: אז אני רוצה שהדבר הזה לא יהיה מייל אישי בינינו, אלא אני רוצה שהדבר הזה יהיה שקוף לכולם, שכולם יוכלו לראות אותו.

<חגי טולדנו: אין שום בעיה.

אלי כהן: בסדר גמור.

אלי כהן: רק ברשותך אנחנו נקצוב זמנים, עד סוף דצמבר חוזר מנכ"ל רשמי.

<תומר רוזנר: והחלטות דירקטוריון, שיקבלו החלטות בחברות עצמן.

<חגי טולדנו: זו הנחיה של המשרד.

<תומר רוזנר: יש דירקטוריון של החברה שהוא לא מחויב למשרד.

<קריאה: זה רכוש שלנו.

<יצחק לקס: לא, זה לא נכון, הדירות הן של המדינה, הן לא דירות של החברה.

אלי כהן: אם נדרש, כפי שאומר תומר, היועץ המשפטי, לעגן זאת גם בהחלטות דירקטוריון אני בטוח שלא תהיה התנגדות בחברות.

אלי כהן: תודה רבה לך.

<יובל פרנקל: לחברות אין שום מעמד בעניין הזה, אנחנו מנהלים את הדירות האלה על פי הנחיות המדינה.

אלי כהן: ברשותכם, כפי שציינתי, יש לנו עד 12:15, אנחנו נמשיך ב-12:45, אני מבקש התייחסות קצרה של עד שלוש דקות, בבקשה, ד"ר יצחק לקס מעמידר.

אלי כהן: דני, אתם תקבלו כמובן זכות דיבור.

<יצחק לקס: אני רוצה לחלק את זה לשני דיונים, גם לגבי התחדשות עירונית בדיור הציבורי ולגבי התחדשות עירונית בכלל.

<יצחק לקס: קודם כל צריך לזכור שהפלטפורמה היא אידיאלית, ליישם או להוציא לפועל פרויקטים של התחדשות עירונית על גבי הפלטפורמה של דירות עמידר שבהם יש רוב שוכרים.

<יצחק לקס: יש את הקרקע, יש רוב שוכרים, אין קושי להשיג את החתימות וצריך להבין שניתן לבצע פרויקטים מאוד משמעותיים, הגם שחלקם כבר קורים היום, עמידר כבר מקדמת היום, והגיעו לתוצאות מאוד מאוד משמעותיות.

<יצחק לקס: למשל בקרית גת, באזור לטם וקוממיות, במקום 120 יחידות דיור קיימות עברנו בוועדה מקומית אישור של 1,200 יחידות דיור, כרגע הן מופקדות במחוזית.

<יצחק לקס: אנחנו בתכנון, הזכיר אביגדור את רמלה, של 2,700 יחידות דיור ברמלה, 1,000 יחידות דיור בלוד, במקום 100 ומשהו יחידות שקיימות היום.

<יצחק לקס: כך גם בגילֹה בירושלים, שהתחלנו שם בתהליך.

<יצחק לקס: לכן כשאני מדבר על ההזדמנות לעשות את זה, קודם כל התייחס עורך דין תומר, כרגע הדירות עצמן הן דירות בבעלות המדינה ולכן כדי שנוכל לעשות את זה ולהוציא את זה לפועל אנחנו צריכים להגיע להסכם עם המשרד שהמשרד מאפשר לנו לצאת באותם פרויקטים.

<יצחק לקס: כל זמן שלא קיבלנו את הסכמתו של המשרד, את אותו הסכם של המשרד - - -

אלי כהן: חגי ומעין, זה משרד הבינוי או משרד האוצר?

<יצחק לקס: משרד הבינוי.

<חגי טולדנו: משרד הבינוי והחשב הכללי כאשר, כמו שאמרנו, יש נקודת מחלוקת אחת בודדה.

<מעין נשר: מה זה משנה?

<מעין נשר: אני באמת לא מצליחה להבין, אנחנו חושבים שעמידר צריכה להתקדם בנושא הזה ומגבשים יחד איתה נוהל וזה יקרה.

<מעין נשר: הדבר הזה, עמידר לא הייתה עד עכשיו חברה יזמית, זה משהו ש-60 שנה היא לא עשתה, אז כדי להסדיר את המסגרת שבה הדבר הזה קורה וגם לא יוצר תוצאות שליליות צריך לעגן את זה בהסכם מסודר.

אלי כהן: אומר כאן יושב ראש מטה הדיור, שהוא ייקח על עצמו את הנושא.

<מעין נשר: הדבר הזה לוקח זמן ואנחנו מתקדמים.

<יצחק לקס: אני רוצה לומר עוד שתי אמירות משמעותיות מאוד בנוגע לפרויקטים האלה.

<יצחק לקס: קודם כל צריך להבין, אדוני היושב ראש, שכל הרווחים שיהיו באותם פרויקטים של התחדשות עירונית, אנחנו מייעדים 100% מהם חזרה לתוך הדיור הציבורי, בין אם זה לרכש דירות חדשות, בין אם זה לתחזוקת דירות, בין אם זה לפעילות קהילה, פעילות חברתית, פעילות קהילתית של דיירי עמידר, זה דבר ראשון.

<יצחק לקס: דבר שני, חלק מאותם כספים והזכיר את זה גם אליאב, אף יזם לא ייכנס לפריפריה, זה לא כלכלי להגיע ולעשות תמ"א 38 או פינוי בינוי בפריפריה.

<יצחק לקס: אנחנו מבקשים לייעד חלק מהרווחים האלה לביצוע של פרויקטים בפריפריה שהם פרויקטים לא כלכליים, אבל יהיה פה סוג של סבסוד צולב, אותם רווחים יכסו את אותם פרויקטים לא כלכליים הפסדיים בפריפריה.

<יצחק לקס: זה לעניין הדיור הציבורי.

<יצחק לקס: אני רוצה לומר מילה על עניין ההתחדשות העירונית בכלל.

<יצחק לקס: אנחנו מקדמים היום בשכונה ג' בבאר שבע, שבה אנחנו מיעוט, אנחנו לא רוב שוכרים שם, יש שם רוב רוכשים, אבל מסתבר שכשעמידר פונה לאותם דיירים, אגב דיירים שהם כבר לא דיירי הדיור הציבורי, אלה שרכשו את הדירות, ומציעים להם להצטרף ולחתום כדי שעמידור תוביל את הפרויקט, ההיענות של אותם דיירים, האמון שלהם בעמידר על פני יזמים אחרים, לא מוכרים או כל מיני גם מאכרים שמסתובבים ואוספים חתימות, האמון בעמידר גדול לאין שיעור ואנחנו אוספים את אותן חתימות.

<יצחק לקס: אנשים מבקשים מעמידר שתוביל את אותם פרויקטים.

<יצחק לקס: לכן, אדוני היושב ראש, אני אומר, גם בביצוע פרויקטים של התחדשות עירונית על גבי הדיור הציבורי וגם בכלל במבנים אחרים שבהם יש לעמידר מיעוט שוכרים, אנחנו יכולים להוביל את הפרויקטים.

<יצחק לקס: אגב, צריך לזכור שהדירות של עמידר פזורות באזורים מסוימים בתוך מתחם ושילוב של הכוחות יכול כמובן גם להגדיל את אחוזי הבנייה, להביא ליישום של ביצוע התכנית בזמן הרבה יותר מהיר.

<יצחק לקס: עוד פעם אני חוזר ואני מזכיר, ההבדל בינינו לבין יזמים אחרים זה שכל הרווחים לא הולכים למשקיעים, לא הולכים ליזמים, כולם חוזרים חזרה לדיור הציבורי.

אלי כהן: תודה רבה לך, ד"ר לקס.

אלי כהן: אני רק רוצה לבקש ממך, שוב, שהדברים יהיו מעוגנים עד סוף דצמבר.

אלי כהן: כפי שאמר כאן ראש מטה הדיור, אנחנו רוצים את 2016 כשנה של התחדשות עירונית.

אלי כהן: לא למרוח.

אלי כהן: אני רוצה שכל ההחלטות, כל הדיונים, תשבו, תסכמו, על מנת שנצא בדברים ואפשר לבוא ולהגיע כאן להבנה.

אביגדור יצחקי: אפשר לקבל קיצור?

אלי כהן: זה תמיד אפשר.

אלי כהן: עמית פוני, התחדשות עירונית מחברת מוריה ירושלים.

אלי כהן: בינתיים עד שתתפוס את מקומך ידבר יובל פרנקל מעמיגור, בבקשה, יובל.

<יובל פרנקל: קודם כל אני רוצה להגיד בצורה ברורה, אנחנו לא צריכים שום החלטת דירקטוריון, אלה הנחיות של המשרד שפועלות ואין לדירקטוריון מעמד בעניין הזה, כי אלה דירות של המדינה, שהמדינה מחליטה מה לעשות בהן.

<יובל פרנקל: אבל אין לנו בעיה לקבל החלטת דירקטוריון.

<יצחק לקס: לא על זה הדיון.

<יובל פרנקל: לא, בהקשר של ההשתתפות.

<יובל פרנקל: עוד פעם, לא לצערי בגלל שאנחנו מתעסקים, אבל לצערי לצורך העניין הזה אנחנו פעילים בעיקר בפריפריה, לכן הפעילות שלנו בתמ"א 38 או פינוי בינוי היא בעיקר באשדוד וקצת בקרית ביאליק, אבל לצערי זה עוד לא הולך למקומות אחרות.

<אליאב בן שמעון: אתה מבין לאן הגענו?

<אליאב בן שמעון: העיר החמישית בגודלה במדינת ישראל נקראת פריפריה.

<יובל פרנקל: לא, אשדוד לא.

<יובל פרנקל: הפעילות היא באשדוד, אבל אין בשדרות ואין באופקים, כי אשדוד היא האחרונה לפני הפריפריה.

<יובל פרנקל: באשדוד אנחנו מעורבים בעשרים פרויקטים שלמעשה בתוכם יש 61 דירות של דיור ציבורי ובחמישה פרויקטים של פינוי בינוי, כך שאשדוד, אנחנו מקיפים כמעט את כולה.

<יובל פרנקל: אנחנו מנסים כעת לבדוק בקריות.

<יובל פרנקל: אין לנו אישור בשלב הזה לייצר יזמות, גם בבתי רוב רוכשים שלנו, והעניין הזה נבדק בימים האלה מול משרד השיכון.

אלי כהן: אני בטוח שגם ראש מטה הדיור ייקח את זה.

אלי כהן: עמית פוני ולאחריו דני גיגי, בבקשה.

<עמית פוני-קרוניש: צהריים טובים.

<עמית פוני-קרוניש: קודם כל תודה על ההזמנה, תודה לראש מטה הדיור על המילים.

<עמית פוני-קרוניש: אני מנהל מנהלת התחדשות עירונית בחברת מוריה, קיים מזה כשנה וחצי בחברה הזאת, שהיא חברת תשתיות, חברת פיתוח עירונית בבעלות עיריית ירושלים.

<עמית פוני-קרוניש: למרות כל המחמאות אנחנו עדיין לומדים, לא פיצחנו הכול, יש לנו עוד הרבה עבודה.

<עמית פוני-קרוניש: בסוף, אצל ראש העיר, כשאנחנו מגיעים אליו אחת לרבעון, נמדדים על התחלות בנייה בשטח, על היתרים ועל טרקטורים שעובדים, לא על דברים אחרים, ואני חושב שזה המדד הכי טוב.

<עמית פוני-קרוניש: לגבי מנהלות עירוניות, שאני חושב שהן כוח יוצא מהחוק שאמור להיות בסופו של דבר מאושר, חשוב להסדיר אותן.

<עמית פוני-קרוניש: יש הרבה חשש לפעמים והרבה חיכוכים שנכנסים לתהליך.

<עמית פוני-קרוניש: צריך להגדיר שהן לא למטרות רווח, הן לא מתחרות ביזמים, להיפך, הן באות להניע את השוק ואת הדיירים לפעולה.

<עמית פוני-קרוניש: שלא ייווצר איזה שהוא חשש שהחברה העירונית גוזרת קופון כעוד מאכר בתהליך, אלא להיפך, משהו שהוא ללא כוונת רווח.

<עמית פוני-קרוניש: צריך לבוא להן תקצוב ממקור אחר, עירייה, ממשלה, לעשות איזה שהוא מטצ'ינג בעניין הזה כדי שהמנהלת תוכל לעבוד, זה גם לא תקורות גבוהות.

<עמית פוני-קרוניש: היום כשאנחנו נכנסים לשנת התחדשות עירונית צריך לחשוב מחדש על מסלולי התחדשות עירונית, עד היום יש לנו שניים, מסלול רשויות, מסלול מיסוי.

<עמית פוני-קרוניש: יכול להיות שצריך לייצר איזה שהוא מסלול ביניים שהוא בין לבין בדברים האלה, שהם קצת יותר גמישים.

<עמית פוני-קרוניש: אנחנו בקשר שוטף גם מול צוות שיכון באגף התקציבים, גם מול חגי, גם מול עינת גנון, מקבלים הרבה מאוד רוח גבית, גם דברים משתנים, אבל יש הרבה מאוד מקום שאפשר לייצר את השינוי פה.

<עמית פוני-קרוניש: לגבי דיור ציבורי, אנחנו פוגשים את זה בהרבה מאוד פרויקטים בירושלים, בעיקר בשכונות הפריפריה.

<עמית פוני-קרוניש: אני חושב שיש רוח מאוד גבית חזקה בעמידר, הצוות של איתן וכו' וגם ברמת המחוז.

<עמית פוני-קרוניש: מסמך של כללים יעזור לנו כי הדיירים בחשש, דיירי הדיור הציבורי הם כאילו שקופים בפרויקט שכבר התחיל אותו יזם, ברגע שהם יידעו מה המשמעות של תחזוקה, של זכאות, שהם לא עוברים עכשיו לדירה בשכונה אחרת, זה מאוד יעזור להם להגיע לתהליך.

<עמית פוני-קרוניש: וזהו, אנחנו לומדים כל היום ומזמינים את כולם ללמוד איתנו.

אביגדור יצחקי: מה הפוטנציאל בירושלים?

אביגדור יצחקי: תן כמה מספרים.

<עמית פוני-קרוניש: הפוטנציאל בירושלים, היום תמ"א 38 150 תיקים פעילים בהיתרים או תכנון של 1,400 יחידות דיור.

<עמית פוני-קרוניש: פינוי בינוי, אלפי יחידות דיור.

<יצחק לקס: בגילֹה יש לבד עד 1,000.

<עמית פוני-קרוניש: רק מרכז גילֹה זה תוספת של 800 יחידות דיור.

<עמית פוני-קרוניש: אנחנו במסלול רשויות שמתוקצב על ידי משרד השיכון בתב"עות, 3,500 יחידות דיור כבר תוספת, ורק התחלנו, כל מועד אנחנו באים אליהם עם עוד בקשות ועוד בקשות.

<יצחק לקס: ברשותך, היושב ראש, מילה בנושא הזה.

<יצחק לקס: קודם כל היום, הזכרת את גילֹה, היום מינינו אצלנו בעמידר ראש אגף קשרי קהילה שהמטרה שלו לשבת עם הדיירים של הדיור הציבורי כדי להסביר להם הסבר היטב בדיוק מה המשמעות של הפרויקט ולאן הפרויקט הולך.

<יצחק לקס: אני גם אומר אמירה, שיהיה ברור, ואני אומר את זה גם לנציגי הפורום של הדיור הציבורי.

<יצחק לקס: אין מצב בעולם, שיהיה דייר אחד של הדיור הציבורי שיוצא מביתו בעת ביצוע פרויקט ולא תהיה לו קורת גג.

<יצחק לקס: זו התחייבות שלי, זו התחייבות של עמידר, אין מצב בעולם שזה יקרה.

<רותי לביא: הוא לא יוכל לחזור לביתו.

אלי כהן: עמית, אני רוצה לבקש ממך שני דברים.

אלי כהן: אמרת כאן סוגיה של המלצות, מעדכן אותי כאן תומר רוזנר, היועץ המשפטי, שלא קיבלנו מסמך, אז אם אתה רוצה להביא מסמך, יש לך עד 10 בדצמבר.

אלי כהן: אחרי זה אנחנו מסיימים את כל המסמכים שאנחנו מקבלים.

אלי כהן: זה אחת.

אלי כהן: הדבר השני, אני רוצה לבקש ממך מסמך על הנושא של המִנהלת בירושלים, מכיוון שאני רוצה להפיץ אותה לכל ראשי הערים, שיבואו ויראו.

אלי כהן: מכיוון שאני חושב שהמעורבות של הרשויות המקומיות בהקמת המִנהלת, בעבודה מול הדיירים, היא דבר חשוב וזה אני מבקש, ברשותך, בשבוע הקרוב.

אלי כהן: מסמך קצר, פשוט, שני עמודים, מסביר מה עושה המנהלת, מה היתרונות שלה, מה המשימות שהיא פועלת.

אלי כהן: ירצו, יישמו, לא ירצו לא יישמו, לפחות להביא את זה לידיעתם.

אלי כהן: אני מצטרף פה לדברים שאמר אביגדור, אני חושב שזה דבר נכון, עד שבוע הבא.

<עמית פוני-קרוניש: בסדר גמור.

<עמית פוני-קרוניש: ברשותך, רק מענה לאזורי פריפריה, אז בחודש הקרוב יפורסם יחד עם משרד השיכון קול קורא ייחודי, אמנם כרגע בשלב הזה על ירושלים, למענק למיתון הציפוף, עד 80,000 שקל, שנוכל לקבל, זה בהובלה של משרד השיכון.

<עמית פוני-קרוניש: בשכונות שבהן הכדאיות הכלכלית כבר יוצרת צפיפות שהיא בלתי מתקבלת על הדעת יהיה איזה שהוא מענק דומה למענק של תמ"א 38 בשכונות שיכון.

<עמית פוני-קרוניש: אבל זה בעינינו תקדים, אלה המקומות שהכי צריכים - - -

אלי כהן: אפרופו ציפוף, אני יכול להגיד לך שאם ראש מטה הדיור יראה את גילֹה תאמין לי שהוא ייתן לך גם קרקע משלימה.

אלי כהן: אני אגיד לך - - -

אביגדור יצחקי: גם בלי לראות אני אתן.

אביגדור יצחקי: אם אני אצטרך לראות את כל המקומות אני לא אעשה כלום.

אלי כהן: אני רוצה להבהיר, קרקע משלימה תינתן לאזורים חלשים חברתית.

אביגדור יצחקי: מה פתאום?

אביגדור יצחקי: קרקע משלימה תינתן לכל פרויקט פינוי בינוי.

אביגדור יצחקי: כמו שנתנו עכשיו באשדוד אז בסוף השטח שנשאר הופך להיות שצ"פ.

אביגדור יצחקי: יש מקומות שבהם אנחנו נשאיר את הקרקע ויש מקומות שבסוף אנחנו ניקח את מה שייוותר.

אביגדור יצחקי: הלוא אתה נותן קרקע משלימה, בונים, בסוף נשארה קרקע פנויה, על הקרקע הזאת אפשר לעשות שימושים אחרים.

אביגדור יצחקי: כולם יקבלו קרקעות משלימות.

אלי כהן: דני, בבקשה.

<דני גיגי: שלושה דברים.

<דני גיגי: קודם כל אני רוצה להגיד שאנחנו מברכים התחדשות עירונית, אנחנו בעד התחדשות עירונית.

<דני גיגי: פורום דיור ציבורי תומך בסיפור הזה, אין לנו התנגדות לסיפור הזה.

<דני גיגי: אבל אני רוצה להגיד שלושה דברים שמטרידים אותנו מאוד.

<דני גיגי: אחד הדברים שמטרידים אותנו זה שאנחנו ראינו את החוזר האחרון של משרד השיכון, ואני מכבד פה את העבודה של אלי כהן, אלי, באמת עשית עבודה טובה, אבל המסמך עצמו של משרד השיכון היום עדיין לא עונה על הבעיות המהותיות של דיירים שבעצם מגורשים מבתיהם.

<דני גיגי: למה מגורשים מבתיהם?

<דני גיגי: כי, אחת, הם יצטרכו לשלם יותר ארנונה, אין פתרון לבעיית הארנונה, עדיין.

<דני גיגי: זאת אומרת דייר של דיור ציבורי שבמקום דירה של 50 מטר קיבל דירה של 90 מטר יצטרך לשלם סכום של ארנונה כפול שאין לו, זה יבוא מהלחם ומדברים אחרים, מחשמל ומחובות.

<דני גיגי: זה מה שיקרה.

<דני גיגי: אחת.

<דני גיגי: שתיים, אמרו שפתרו את בעיית ועד הבית, אבל זה עדיין לא נפתר, כי פותרים רק חצי.

<דני גיגי: מה זה חצי?

<דני גיגי: חצי זה 400 שקלים.

<דני גיגי: 400 שקלים בבניינים גבוהים, בגלל מעלית ובגלל כל מיני דברים אחרים, זה משהו שלדייר הדיור הציבורי אין לשלם.

<דני גיגי: אני מצטער, זה מה שנאמר בחוזר.

<דני גיגי: אני קראתי את החוזר וזה מה שנאמר בחוזר.

<דני גיגי: הדבר השלישי שלא יאפשר לדייר לחזור זה באמת הנושא של עלייה בסכומי הכסף.

<דני גיגי: עמידר הבטיחו והתחייבו שהם לא ישלמו יותר על גודל הדירה, אני לא יודע, אני לא ראיתי את זה עדיין בשטח, אבל זה מה שנאמר.

<יצחק לקס: לא, עמידר אומרת את זה כיוון שבתכנון שאנחנו צריכים לתכנן אלה דירות באותו גודל.

<דני גיגי: אני לא הפרעתי, אני מבקש שתיתן לי לסיים.

אלי כהן: חברים, בואו ניתן לו לסיים.

אלי כהן: דני, בבקשה.

<דני גיגי: הדבר השני שמטריד אותי זה שאני רוצה שהתחדשות עירונית תהיה לא רק כלי לבנייה חדשה עבור אנשים שהם לא דיירי דיור ציבורי, אלא שתהיה פה הגדרה של המלאי.

<דני גיגי: אני רוצה שתגידו לי איך אנחנו מגדילים את המלאי באמצעות הכלי הזה.

<דני גיגי: אני רוצה שזה יהיה מעוגן, אני רוצה שזה יהיה ברור, איך זה הופך לכלי של הגדלת המלאי.

<דני גיגי: דבר שלישי, אני אגיד לך, מר לקס, אתה אמרת משהו בשיחה הקודמת, שציין פה אלי כהן, אמרת משהו מאוד ברור, אתה אמרת, עד עכשיו שכבו מיליונים שם בעמידר ולא עשו בהם את השיפוצים ואת התיקונים שהיו צריכים לעשות.

<דני גיגי: אז אני אגיד לך, אני לא סומך על עמידר.

<דני גיגי: אתה אומר לי שהכסף יחזור ממכירת הדירות, אני אומר שהוא יחזור ולא יעשו איתו כלום.

<דני גיגי: כלום.

<דני גיגי: הוא יישב שם אצל עמידר ולא יעשו איתו כלום.

<דני גיגי: אני רוצה שהכסף הזה יהיה מעוגן שהוא עובר ישירות לקרן הדיור הציבורי, אני לא רוצה שהכסף הזה יילך לידיים לא נכונות, אני רוצה שהוא יובטח שתהיה באמת בנייה וקניית דירות.

<דני גיגי: מה שלא נעשה עד עכשיו, לצערי.

<יצחק לקס: זה חלק מההסכם שצריך להיות - - -

אלי כהן: אני מבקש לא לקיים דו שיח.

<דני גיגי: 900 דיירים, היום, החוזים שאתם חתמתם, אין להם פתרון.

<דני גיגי: נחתמו חוזי פינוי בינוי ואין להם פתרון.

<דני גיגי: הם ישלמו ארנונה כפולה, הם ישלמו את כל ההוצאות כרגיל, איך הם יחזרו לבית?

<דני גיגי: ייצברו להם חובות ואז תעיפו אותם החוצה כי יש להם חובות?

<יצחק לקס: זו שאלה שצריך להפנות למשרד השיכון.

<דני גיגי: לא, זה גם אליכם.

<דני גיגי: אתם חתמתם על החוזים.

אלי כהן: דני, אני קודם כל רוצה להגיד - - -

<יצחק לקס: אני חושב שגם אלי כהן הזכיר את זה בפעם הקודמת - - -

אלי כהן: דני, אני קודם כל רוצה להגיד שהעלית סוגיות חשובות ואני יכול להגיד לך שלפחות אצלי בוועדה אני התברכתי ביועצים משפטיים שרואים את הראייה החברתית לנגד עיניהם, גם תומר רוזנר וגם גלעד קרן, ואני רוצה להגיד לך מספר דברים שהם רלוונטיים.

אלי כהן: אחת, קודם כל במסגרת החקיקה אנחנו מתכוונים לעגן את זה שכל התמורה שתהיה תלך אך ורק לנושא של הגדלת המלאי.

אלי כהן: כלומר בצורה ברורה, מדינת ישראל, אין לה שום כוונה לקחת את התמורות מכאן לשימוש לדברים אחרים, אגב, כפי שנעשה בעבר.

אלי כהן: נכון, נעשה בעבר על ידי מדינת ישראל ואין שום כוונה - - - ואת זה אנחנו נעגן גם במסגרת החקיקה.

אלי כהן: זה הדבר הראשון, וזה מוסכם על כולם.

אלי כהן: לגבי הנקודה השנייה, הנושא של ועד בית.

אלי כהן: תיכף אני אגע בארנונה.

אלי כהן: בנושא של ועד הבית, כאן חגי, אנחנו קוראים למסמך ארבעת העקרונות הידוע, אי הגליה, אי העלאת שכר דירה וכן הלאה.

אלי כהן: בנושא של ועד הבית לא נתנו פתרון - - -

<חגי טולדנו: כל מלוא הדלתא תיספג על ידי הקרן.

אלי כהן: חגי, אני חושב כאן שצריך, וזו דעתי, אבל אני רוצה שתגבשו פתרון מלא, שהמבחן צריך להיות מבחן ההכנסה.

אלי כהן: כלומר אם מישהו גר בדיור הציבורי והוא מרוויח 10,000 שקל, הוא יכול לשלם את ועד הבית, ואם מישהו גר בדיור הציבורי והוא חי מהבטחת הכנסה של 2,400 שקל.

<קריאה: אבל זו עוד טופסולוגיה.

אלי כהן: לכן אני מבקש שהנושא של ה-50%, אני חושב שבאופן גורש הוא משפט שלמה, כאשר יש לנו את המדדים, כפי שגם היום נעשים בעמידר, שיש מישהו שזכאי להנחה גבוהה ומישהו שזכאי להנחה נמוכה.

אלי כהן: על פי מבחן ההכנסה.

<קריאה: זה עוד בירוקרטיה.

אלי כהן: אני רוצה שתתייחסו לנושא הזה.

אלי כהן: ולולו, אם תרצי, ניתן לך לדבר בהמשך.

אלי כהן: זה הנושא של ועד הבית.

אלי כהן: להגיד בנוסף, שאנחנו בוחנים את הנושא של הארנונה, זה לא פשוט.

אלי כהן: אני יודע שהנושא הזה נבחן, אני עוד לא רוצה להגיד.

אלי כהן: בנושא אחרים הצלחנו להביא בשורות, בנושא של ועד הבית אנחנו - - -

<חגי טולדנו: אנחנו מדברים על מלוא עלויות ועד הבית, לא מדברים על 50^

<דני גיגי: הוא אומר מלוא, אני לא ראיתי מלוא במסמך.

<חגי טולדנו: זה מה שאני מכיר ו - - -

אלי כהן: במסמך אנחנו לא ראינו את זה, אנחנו נשמח לראות את זה.

אלי כהן: חברים, אנחנו נמשיך בדיון בשעה רבע לאחת.

אלי כהן: תודה רבה לכם.

אלי כהן: חברים, ברשותכם אנחנו רוצים להמשיך.

אלי כהן: אני חושב שאת החלק הראשון של הדיון שלנו בעניין השילוב של החברות הציבוריות אנחנו סיכמנו.

אלי כהן: כאן, חגי, כאמור, לסכם זאת במסגרת חוזר מנכ"ל.

אלי כהן: האם יש כאן גופים שירצו להיכנס לנושא של דיור בר השגה?

אלי כהן: שיירשמו אצל אושרת.

אלי כהן: אנחנו נעבור למלי דרויש.

<מלי דרויש: אני סגנית יו"ר ועד ההורים העירוני ברמת גן.

<מלי דרויש: אני נמצאת פה עם כמה חברים בוועד ההורים העירוני.

<מלי דרויש: אנחנו קודם כל בוועד העירוני סבורים שהתחדשות עירונית היא דבר מבורך, כמובן שעה שהיא נעשית בצורה מבוקרת ונותנת מענה לתשתיות, לא רק למגורים, לכבישים, חניה, גינות, מוסדות ציבור, וכמובן גם לבתי ספר וגני ילדים.

<מלי דרויש: כוועד הורים אנחנו נתמקד בתחום הזה של חינוך, שזה תחום שאנחנו מכירים מקרוב וננסה להעביר בעיה קשה שרווחת אצלנו בעיר רמת גן, כי זו ועדה ארצית ואני חושבת שיש מה ללמוד מאיתנו וגם לקחת מזה מסקנות.

<מלי דרויש: בתקווה שבסיום הישיבה יהיה ברור לכולם פה שמתוך אחריות ציבורית חשוב לתכנן, ולא רק זה, לחייב את הרשויות בתכנון פרוגרמטי כתנאי יסודי להתחדשות עירונית.

<מלי דרויש: אז ככה, במהלך השנים האחרונות מאושרים ברמת גן פרויקטים עצומים וניתנים אישורים לבנייה מכוח תמ"א 38, הריסה ובנייה מחדש, כשהמשמעות שלהם היא תוספת כמויות אדירות של יחידות דיור בעיר.

<מלי דרויש: זאת בשעה שאנחנו במשך שנתיים לפחות מתריעים על כך שתשתיות החינוך בעיר הן על סף קריסה.

<מלי דרויש: לא רק שהן לא מסוגלות לשאת את הגידול הצפוי, כבר עתה הן לא נושאות את ה - - -

אלי כהן: רק ברשות

אלי כהן: כם נעבור לכל דובר להתייחסות של עד שלוש דקות.

<מלי דרויש: אני אעשה את זה מאוד קצר.

אלי כהן: לא, אני אומר מעכשיו יש לך שלוש דקות.

אלי כהן: את שתי הדקות הראשונות הרווחת.

אלי כהן: בבקשה, מלי.

<מלי דרויש: אני לא מדברת על צפיפות בכיתות, אני מדברת על הנושא של הקצאות קרקע לבתי ספר באזורים רוויים, באזורים של בנייה והתחדשות עירונית.

<מלי דרויש: בתי הספר בעיר, לא רק שהם לא עומדים בתדריך הקצאות הקרקע לפי התדריך הקיים, הם גם לא עומדים לפי התדריך שעדיין לא אושר, זה שנותן הקלות.

<מלי דרויש: בבדיקה שעשינו ראינו שכל בתי הספר בעיר כבר עכשיו לא עומדים בזה.

<מלי דרויש: אני אתן דוגמה, בית ספר הלל למשל יושב על שטח של 5.4 דונמים, יש שם 25 כיתות לפי חישוב יש 216 מטר כרגע לכיתה, שזה פחות מחצי מהדרך ונמוך מהתדריך שעדיין לא אושר.

<מלי דרויש: זו דוגמה אחת.

<מלי דרויש: יש בתי ספר נוספים שאני ראיתי שברשימות שמופיעות במשרד החינוך בכלל מופיעים מספר כיתות נמוך ממה שיש בפועל בבתי הספר.

<מלי דרויש: כמו כן השטחים שמצוינים כשטחים של בית הספר הם לא השטחים שהם בפועל שטחים של בית הספר, הם מזמן משמשים, למשל בבית ספר אבירים שם, לשטח שמיועד למרכז לגיל - - -

אלי כהן: הנקודה ברורה.

<מלי דרויש: אוקיי, אז הנקודה היא ברורה.

<מלי דרויש: חייבים סקר תשתיות של חינוך, מדויק, שתהיה בו גם התייחסות של ההורים.

<מלי דרויש: זהו, אני מספרת שבמהלך השנתיים האחרונות הגשנו גם התנגדות לר"ג 53, שזה תכנית המתאר העירונית שלנו, שבאה לתת תוספת, בגלל שהיא הייתה רצופה באי דיוקים.

<מלי דרויש: אחר כך באה התכנית ר"ג 52, שהיא דיברה על עירוב השימושים במוסדות ציבור ומענה תשתיתי לגידול הצפוי.

<מלי דרויש: אנחנו חושבים שהתכנית הזאת היא ממש גרועה.

<מלי דרויש: לא רק שהיא גרועה, היא נוגסת לנו שוב בשטחים נוספים של תלמידים בבית הספר, היא פוגעת בביטחון של התלמידים והמשמעות של כל זה היא פגיעה באקלים בית הספר, צפיפות בבית ספר, איכות למידה שנפגמת וכו'.

<מלי דרויש: בשורה התחתונה אני בסך הכול מנסה לומר שהתחדשות חייבת לקחת את הפרמטר הזה בחשבון, ממנו אפשר ללמוד הרבה.

<מלי דרויש: עינב תוסיף על דבריי.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: בבקשה, עינב.

<עינב דלח: אני עינב דלח, גם סגנית יו"ר עירוני בעיר רמת גן ואני רוצה להתייחס לאספקט נוסף במה שמלי העלתה ואני חושבת שהוא נוגע לוועדה הזו בצורה ישירה.

<עינב דלח: אחד מהדברים שהוועדה הזו שמה לעצמה זה לטפל בנושא החברתי במסגרת התחדשות עירונית.

<עינב דלח: נדמה לי שתחום החינוך הוא חלק חברתי מאוד מאוד חשוב שאגב, גם אם סורקים את היושבים בוועדה הזו אתם תוכלו לשים לב שאין שום דמות חינוכית שיושבת בוועדה הזו.

<עינב דלח: זאת אומרת הוועדה דנה ועוסקת באנשים שהם מתעסקים, יש ממשרד ראש הממשלה, מבינוי ושיכון, ממשרד הפנים, הגנת הסביבה, הרווחה והשירותים החברתיים, משרד האוצר, היועץ המשפטי, אין שום דמות חינוכית.

<עינב דלח: כשאנחנו מדברים על התחדשות עירונית, ואתם מדברים פה על מכפילים מטורפים של כמויות שהולכות להיכנס לערים, לא ברור איך אין דמות חינוכית שאומרת בתוך הוועדה הזו צריך להתייחס לתשתיות חינוך כשמדברים על התחדשות עירונית.

<עינב דלח: תשתיות חינוך זה לא רק לשבת ולדבר על בית ספר זה או אחר.

<עינב דלח: מקודם העלה יו"ר מטה הדיור, הוא נתן דוגמה את ירושלים, על הוועדה שקמה שם בירושלים שמדברת על התחדשות.

<עינב דלח: אני רוצה להגיד איזה דמויות הוא אמר שיושבות בוועדות העירוניות האלה.

<עינב דלח: יושב עובדת סוציאלית, פעיל חברתי, עורך דין, מדריכה והם מלווים את הדיירים.

<עינב דלח: זה מה שנאמר.

<עינב דלח: בתוך כל הפורום הזה שהוזכר מקודם לא הוזכרה אף פונקציה חינוכית שגם הרשות מכניסה בשביל לדון ולראות במסגרת ההתחדשות העירונית הזו, אותן נקודות שמרימים אותן ומקימים בהן, האם יש איזה שהיא תשתית חינוכית ראויה שיכולה להכיל את המכפילים המטורפים האלה.

<עינב דלח: במקום דיברו על 100 בלוד, 1,000, במקומות אחרים בין 4,000 ל-5,000.

<עינב דלח: ברמת גן יש גידול מטורף שאין שום פונקציה חינוכית שנותנת עליו את המענה.

<עינב דלח: טענתנו, וזה מה שאנחנו רוצים להעלות כאן בוועדה, שאם הוועדה הזו לא תיתן מקום לפונקציה חינוכית שתשב בה, הרשויות לא יראו הכרח להושיב פונקציה חינוכית בוועדות הפנימיות שלהן.

<עינב דלח: הייתה כאן סקירה מלאה, אני רשמתי כל דבר שנאמר, רק בשביל לתת את הדוגמאות, אבל מכל סיעור המוחות שנעשה כאן מקודם, אגב, גם אז לא העלו שום דבר, דיברו על המיסוי, דיברו על הרווחיות לקבלנים, שוב הנושא הזה בכלל לא עלה, וגם כשהעלו את נושא התשתיות, ודיברו מקודם על תשתיות, לא דיברו על החינוך.

<עינב דלח: אז הבקשה שלנו שהוועדה הזו תיקח את זה בחשבון, שכן ישקלו מאוד ברצינות, להכניס פונקציה כזו, בין אם ברמה הממשלתית, לא משנה, אבל שאותה פונקציה גם תכפה על הרשויות להושיב פונקציה מטעמם, בתוך הוועדות הפנימיות האלה - - - לדוגמה, ביקשת מהנציג של ירושלים שיעביר דוגמה לאיזה אנשים יושבים אצלם בוועדות האלה, שתהיה שם גם פונקציה כזו, ושלנו כנציגות הורים בשטח תהיה אמירה בתהליך הזה.

אלי כהן: עינב, תודה רבה.

אלי כהן: אני אבקש גם מתומר וגם מגלעד שאנחנו נשקול את הסוגיה, אם יש מקום להוסיף נציגות של משרד החינוך, אנחנו בהחלט נשקול את זה.

אלי כהן: אבל יחד עם זאת אני רוצה להאיר את עיניכם ברמה התכנונית והנדל"נית.

אלי כהן: הנושא של התמ"א זו לא זכות מוקנית כמו בתב"ע, שיש לך תב"ע ואתה בעל הקרקע.

אלי כהן: בתמ"א זו זכות שניתנת לפי רשות.

אלי כהן: כלומר אתה יכול לקבל אותה ואתה יכול לא לקבל אותה והגורם שיכול לאשר ושבסוף מאשר זו הוועדה המקומית ואתה יכול כמובן לערער על זה.

אלי כהן: לכן במסגרת הזאת אנחנו לא משנים, מכיוון שלכל עיר יש את האופי השונה שלה, יש מקומות שיש מבני ציבור, יש מקומות שגם לא נכון לעשות תמ"א, שיש שם בעיית חניה, שיש בעיית תשתית, ולכן את הנושא הזה אנחנו לא משנים.

אלי כהן: אני יודע שבעיריית רמת גן היו סוגיות כאלה ואחרות בעבר ואתמול הייתי גם שותף בפאנל שהייתה בו אביבית נמרודי, סגנית ראש העיר, ואני בהחלט מציע לכם גם להיות איתה בקשר מכיוון שבסופו של דבר, עינב ומלי, מי שחותם על התמ"א ומאשר אותה במקרים הספציפיים האלה, מכיוון שזו לא זכות מוקנית, זו הרשות המקומית.

<עינב דלח: נכון, ולכן אנחנו מבקשים את זה.

אלי כהן: אני רוצה להגיד לך באחריות, אנחנו לא נאכוף ונכפה על הרשויות המקומיות, מכיוון שאתה לא יכול לקבוע כלל אצבע בכל רשות ורשות.

אלי כהן: תקראו את הוראות תמ"א, גם סעיפים 32 ו-33 מדברים בצורה מפורשת על התכנון העירוני והמרקם הסביבתי, כלומר יש מגוון שיקולים, ובין היתר לבוא ולענות גם על הסוגיות שאתם מדברים.

אלי כהן: כלומר באותם מקומות, בואי נלך למצב הפוך, תארי לך שאנחנו נכפה לבנות תמ"א ואין תשתית חינוכית שיכולה לבוא ולתמוך.

אלי כהן: זה גם נועד להגן, על מנת שאנחנו לא ניתן זכות שתהפוך להיות מוטית.

אלי כהן: אבל אנחנו נשקול את הנושא של הדמות החינוכית, נשקול את הנושא הזה.

אלי כהן: אני לא יודע להגיד מה, אנחנו בהחלט נשקול אותו.

אלי כהן: רותי לביא ולאחריה אורי אטינגר.

אלי כהן: אלה שני הדוברים האחרים.

אלי כהן: אם יש עוד התייחסות של מישהו נוסף, בבקשה שיציין ואנחנו נסיים.

<רותי לביא: את הבעייתיות לגבי דיירי הדיור הציבורי - - - ואני אגיד בכנות, אני סומכת על הוועדה להתחדשות עירונית ועל יושב הראש שלה, שהם יעשו הכול, באמת, בלי לוותר, כדי שזכויות הדיירים יישמרו.

<רותי לביא: אני קוראת למשרד השיכון ולעמידר למצוא פתרון לאותם דיירים שהחוזים לגביהם כבר נחתמו, אני מסכימה שבמסמך של משרד השיכון נאמר שאם מפאת אילוצים תכנוניים הדירות שתיבנינה תהיינה גדולות יותר הדייר כן ישלם שכר דירה יותר גבוה ואני תובעת ממשרד השיכון להבטיח שאף דייר לא יצטרך לשלם יותר מיכולתו הסוציו אקונומית.

<רותי לביא: ועדיין אני רוצה להעיר פה תשומת לב למשהו שאיש לא דיבר עליו במושג תמהיל.

<רותי לביא: תמהיל אומר שבעצם יגורו עשירים ועניים יחד.

<רותי לביא: כל הבעיות שעולות עכשיו בפינוי בינוי נובעות מכך שהדירות שנבנות הן דירות לעשירים, עם ועד בית של עשירים, עם ארנונה של עשירים, ובהמשך הם ינוהלו על ידי עשירים כשהדיירים יצטרכו לתרום את חלקם שאין להם.

<רותי לביא: מן הראוי גם לחשוב על כך שבסופו של דבר עצם הרעיון של וגר עשיר עם עני גם יחד, זה כמו עם הזאב, מי שייטרף זה יהיה העני.

<רותי לביא: אולי מחובתו של משרד השיכון ושל החברות המשכנות, אם אכן זכויות הדיירים חשובות להם, לחשוב למשל שאיפה שיש רוב דיירי דיור ציבורי לבנות בניינים קצת פחות מפוארים.

<רותי לביא: לא צריך פנטהאוז, לא צריך לובי מפואר, יש דברים שאינם חיוניים למוחלשים או לאלה שקצת מעליהם, זה גם יאפשר, דרך אגב, לאותם בני מעמד בינוני לרכוש דירות מכיוון שמחיריהן יהיו זולות יותר, ואלי, אתה הערת על כך בפעם הקודמת, ובצדק, שגם זה חשוב.

<רותי לביא: אז אני אומרת, אני ממש חושבת שהגיע הזמן שמשרד השיכון והחברות המשכנות יגידו, מטרתנו לדאוג לזכויות הדיירים, נחפש במסגרת ההתחדשות העירונית פתרון שלא יביא לא לפגיעה בזכויותיהם ומצד שני, לא לעול תקציבי שעליו זועקים עכשיו כולם בגלל התוצאות של אותה התחדשות עירונית.

<רותי לביא: אני מדגישה שוב שפתרון כזה יביא גם תשובה למצוקת הדיור של המעמד הבינוני וכמו שנאמר, ובא לציון גואל.

<רותי לביא: תודה.

אלי כהן: תודה רבה, רותי.

אלי כהן: ברשותכם, אני רוצה לבקש מהמארח שלנו כאן, אלוף במיל' עוזי דיין, הכנס החשוב הזה, כנס שדרות לחברה, שאנחנו, הוועדה להתחדשות עירונית, נמצאת כאן היום, ובאמת לבוא ולהדגיש את המחויבות שלנו גם לפתרונות החברתיים.

אלי כהן: עוזי, בבקשה.

עוזי דיין: תודה.

עוזי דיין: תודה לכם שהגעתם, חברי הוועדה.

עוזי דיין: אני אגיד במילה דבר שהוא סוג של התלבטות במשך השנים של הכנס ולמה אתם האנשים הנכונים במקום הנכון, לפחות מבחינתנו.

עוזי דיין: יש ויכוח ארוך ימים ביהדות מה קודם למה, מה שולט על מה, האם התלמוד או המעשה.

עוזי דיין: בלי לחפור יותר מדי עם הסיפור הזה בסופו של דבר מצאו נוסחה גואלת ידועה ואמרו גדול תלמוד שמביא למעשה.

עוזי דיין: הכנס משתדל להיות כזה.

עוזי דיין: נורא קל בנושאים החברתיים לעסוק כל הזמן בשאלה מה זה עושה לנו ולא לעסוק במה שצעירים נוטים היום באופן כללי לעסוק המון בשאלה מה זה עושה לי, איך אני חווה את זה, ולא עוסקים בשאלה מה אני עושה את זה.

עוזי דיין: זה לא חינוך לאלה שנמצאים כאן, כי אתם דווקא שייכים לקבוצה שעוסקים כן בשאלה איך מיישמים את זה.

עוזי דיין: לכנס זה לא מובן מאליו.

עוזי דיין: נורא קל לעשות פה דיון שכולם יספרו את צרותיהם האמיתיות, ובסוף נתראה בשנה הבאה.

עוזי דיין: הדרך שאנחנו בחרנו לעשות היא כפולה.

עוזי דיין: אחת, היא שהמושבים בעיקרון, השולחנות העגולים, עוסקים בבעיה ופתרונה.

עוזי דיין: אפשר להתווכח על הפתרון, אבל צריך להגיד בצורה ברורה מה אתה רוצה לעשות עם זה.

עוזי דיין: את זה אנחנו משתדלים לגלגל למגרש הפוליטי.

עוזי דיין: למה למגרש הפוליטי?

עוזי דיין: כי לדעתנו החלטות אמיתיות לא ייפלו בכנס, החלטות אמיתיות צריכות ליפול במגרש הפוליטי, לטוב ולרע.

עוזי דיין: אפשר להתבדח על זה, אפשר לתת לפוליטיקאים ציון נמוך, אבל אנא נזכור קודם כל שאנחנו בחרנו אותם, לא בחרו אותם האיחוד האירופאי, אנחנו בחרנו אותם, ובי"ת, איפה יחליטו את זה אם לא במגרש הפוליטי?

עוזי דיין: המגרש הכי נכון מבחינה אתית ומבחינה מוסרית וגם מבחינה מעשית, שבו יפלו ההחלטות על ידי נציגי הציבור.

עוזי דיין: דוגמאות קלאסיות לזה, החקיקה נגד תעסוקה פוגענית התחילה פה.

עוזי דיין: באה דפנה ברק ארז, אז היא עוד לא הייתה בבית המשפט העליון, ואמרה שיש נושא, עובדי קבלן וזה.

עוזי דיין: אמרתי לה, 'את רוצה שנעשה עם זה משהו?

עוזי דיין: תכתבי חקיקה, זה המקצוע שלך, תכתבי חוק'.

עוזי דיין: הביאה חוק למושב, אחר כך הוא התגלגל לכנסת, היו בו שינויים, היו ויכוחים, הכול בסדר.

עוזי דיין: תמלוגי הגז עלו פה לפני ארבע שנים, כשאף אחד עוד לא ידע להגיד שישינסקי, כולל הוויכוח אם זה 60% תמלוגים, כמה יילכו למדינה וכו'.

עוזי דיין: עסקים חברתיים, אתם יודעים שיצא עכשיו מכרז סוף כל סוף.

עוזי דיין: זה עלה פה לפני ארבע שנים.

עוזי דיין: בכלל מה זה עסק חברתי והאם יש חיה כזאת ומה עושים איתה, ואחרי שולחן עגול, מה שאתה עשית היום, שלקח את כל הצדדים, האוצר, הקרנות לעסקים חברתיים, על בעלי עסקים חברתיים וכו', והגיעו לאיזה שהיא הבנה איך מדינה יכולה לעזור בדבר הזה וזה מה שהיה.

עוזי דיין: הדרך השנייה היא בדיוק מה שאתם עושים.

עוזי דיין: אנחנו מזמינים את ועדות הכנסת לבוא לכאן.

עוזי דיין: הוועדות הן אוטונומיות, אנחנו לא מנהלים אותן, אנחנו מארחים אותן, אבל הן דנות בנושאים שהם רלוונטיים.

עוזי דיין: אם אנחנו מצליחים פעם בכמה זמן על כמה נושאים, בצורה של כדורגל, למסור מסירה מספיק מדויקת לרחבת ה-16 של הפוליטיקה ושם יש אנשים מוכשרים כמו חברי הכנסת שנמצאים פה, שיכולים להשתלט על זה ובסופו של דבר לעשות עם זה מעשה, ככה משתנים דברים.

עוזי דיין: אז תודה רבה לכם ובהצלחה.

אלי כהן: תודה רבה לך, עוזי, שבאמת נמשיך להפוך את כל הדברים הטובים כאן לדברי מעש ושנוכל לראות את זה בשטח.

<יצחק לקס: בקצרה לדברים של רותי.

<יצחק לקס: רותי, ההערות שהעלית, שבין היתר נכתבו גם במסמכים שהעברתם אלינו.

<יצחק לקס: היום כשעמידר מדברת על הנושא של התחדשות עירונית ופרויקטים של פינוי בינוי, יש כמה קווים שאנחנו מנחים גם את המתכננים.

<יצחק לקס: בין היתר כדי שלא תהיה תוספת של תשלום שכר דירה ותוספת ארנונה, לתכנן דירות בגודל שהוא זהה עם אותה תוספת שעליה לא אמורים לשלם לאותם דיירים כדי שיוכלו לחזור ולא לשלם יותר.

<יצחק לקס: זה דבר ראשון.

<יצחק לקס: דבר שני, כשאנחנו מדברים על פרויקטים של פינוי בינוי, שבמקום 120 יחידות דיור בונים למשל 1,200 יחידות דיור ,התפיסה היא להחזיר את דיירי הדיור הציבורי לאותו פרויקט, שהם לא יהיו יותר מ-10% מהפרויקט ואני אסביר גם למה, מה הרציו שעומד מאחורי זה.

<יצחק לקס: כדי לא ליצור ולא לבנות עוד פעם שכונות של עוני.

<יצחק לקס: גם שם לא לשים בניין אחד שהוא יהיה בניין של הדיור הציבורי, אנחנו לא חושבים שזה נכון שיהיו בניינים מפוארים וליד זה בניין שלא ייראה יפה, שיראו, שם גרים הדיירים של הדיור הציבורי.

<יצחק לקס: להיפך, התפיסה שלנו, בואו נפזר אותם, בואו ניצור את האינטגרציה, בואו נשלב אותם בתוך הקהילה הרחבה מתוך רצון להעצים אותם.

<יצחק לקס: לגבי הרווחים, כן, אנחנו מתכוונים להגדיל את הדירות של הדיור הציבורי ולקנות דירות, בין היתר, באותם רווחים.

<יצחק לקס: כך שהדברים שרותי העלתה הן נקודות מאוד נכונות, מאוד חשובות, ואנחנו בהחלט נותנים עליהם את הדעת כשאנחנו נמצאים בשלב של התכנון.

אלי כהן: תודה רבה לך, יצחק לקס.

אלי כהן: אורי, אני רוצה שאת תהיי הדוברת האחרונה, מכיוון שאת מדברת על דיור בר השגה, שזה מבחינתי נושא חשוב.

אלי כהן: לפני זה בקי כהן, תציגי את עצמך שלוש דקות ולאחר מכן את תקבלי אפילו יותר משלוש דקות, מכיוון שאת הנושא של דיור בר השגה לא מיצינו מספיק.

<בקי קשת: אני עורכת דין בקי כהן קשת, מרבנים לזכויות אדם וגם מז"ח, שזה ארגון מקומי פה של שדרות ואופקים.

<בקי קשת: אני רוצה להתמקד טיפה בנושא של התכנון.

<בקי קשת: אתה אמרת שעמידר באמת הולכת על כיוון למשל של תכנון דירות בגודל שלא יהיה כלול בתוספת עלויות.

<יצחק לקס: עם תוספת של 15 מטר.

<בקי קשת: שלא יהיה קשור בתוספת של עלות מבחינת הדייר.

<בקי קשת: אבל אני חושבת, ולכן זה רלוונטי פה לדיון, שהמצב המשפטי לא ברור עד תום, אני פונה בעיקר למחלקה המשפטית של הוועדה שלך, לא ברור עד תום אם באמת יש את הכלים החוקיים היום להבטיח שאכן יש אפשרות למשל שאם יש ארבע דירות של דיור ציבורי והיזם נותן 120 מטר על דירה, לקבל יותר דירות בפחות מטרים.

<בקי קשת: לא ברור לי לחלוטין ולא רק שזה לא ברור לי, אני שומעת עמדות סותרות בנושא הזה.

<בקי קשת: אם אכן זה אפשרי, מבחינה חוקית היום, לעשות את ההמרות הללו, מבחינת חוקי המסים, מבחינת היכולת של עמידר לקבל תנאים אחרים ממה שיקבלו בעלי בתים אחרים במתחם.

<בקי קשת: אני מבינה שזו סוגיה בעייתית.

<בקי קשת: נכון להיום אנחנו מבינים שהחוזים שנעשו עד היום לא נתנו מענה לסוגיה וזו בעיה חמורה.

<בקי קשת: לי זה ברור ואני מקווה שגם לוועדה הזאת זה ברור, שהריצה קדימה לעשות דברים, שיש בזה יתרונות וחסרונות, לא עולה על הדעת שמי שישלם את המחיר בדברים שלא נפתרו מבעוד מועד בשלב התכנון, ברור לי שזה חייב ליפול על הציבור בכללותו ולא על הדיירים העניים.

<בקי קשת: כך שאם מישהו כבר נכנס לדירה שאין ברירה לתת לו 75 מטר אלא רק 90 מטר, לא יעלה על הדעת שאותו אדם לא יוכל לחזור כי זה יותר מ-15 מטר.

<בקי קשת: אז יש את הסוגיה אחורה, שלפי דעתי המהירות שבה נעשו דברים לפני הפתרון, לא יכול להיות שמי שישלם על זה אלה הדיירים, אלא ההיפך, זה חייב להיות הציבור בכללותו או האוצר.

<בקי קשת: זה אחורה.

<בקי קשת: אבל גם קדימה, אני מבינה שיש לנו גם דירות שעמידר זה מיעוט של הדירות במבנים מראש, הם לא מצב שעמידר יוזם, או מצבים אחרים שיש פשוט יזם אחר, ובכל המצבים האלה אני חוששת שאם לא תהיה הסדרה חוקית וחידוד המצב המשפטי אנחנו נגיע למצב שיגידו 'נורא רצינו שזה ככה יקרה, אבל זה לא התאפשר'.

<בקי קשת: במובן הזה אני מפנה לוועדה ליטול אחריות ולוודא שכל הקצוות סגורים, גם המיסויי, גם התכנון, השוויון בין דיירים וכו', שכל הדברים האלה יוסדרו בצורה שנוכל לממש את הדברים שאנחנו רוצים לעשות ולא נגיע למבוי סתום מבחינה חוקית.

אלי כהן: תודה רבה, בקי.

אלי כהן: בהחלט דברים חשובים, ולכן אנחנו מצפים שכל הדברים יעוגנו ויהיו ברורים.

<חגי טולדנו: אני לא רוצה לחלוק לפני המשפטנים, אבל היום כל דייר, בלי קשר לעמידר או לא עמידר, כל דייר באשר הוא, זוג, מבוגר, אם הוא לא רוצה לקבל דירה של 120 מטר, הוא מעוניין להסתפק בדירה קטנה יותר, כבר היום כל דייר יכול להסתפק בדירה יותר קטנה בהסכם שלו עם היזם והמטרים הנוספים יחולקו בין הדירות האחרות בבניין, כי יזם מוכר דירות אחרות יותר גדולות, הוא מרוויח מזה כסף ואת התמורה הוא נותן לדייר.

<חגי טולדנו: הדיירים מקבלים תמורה שווה.

<חגי טולדנו: לי ולך יש 90 מטר, אני מקבל דירת 120 מטר, את מבקשת לקבל דירת 75, את היתרה בכסף - - -

<בקי קשת: אבל השאלה אם עמידר יכול לקבל ארבע דירות במקום שלוש.

<חגי טולדנו: לא.

<חגי טולדנו: אותו מספר דירות.

אלי כהן: ברור, חברים.

אלי כהן: בקי, ברשותך - - -

<בקי קשת: לא, אני רק מחדדת את התשובות.

<חגי טולדנו: זה אותו מספר דירות ש - - -

אלי כהן: אני לא חושב שעכשיו נגיע בדיוק לניסוח, מכיוון שעדיין הנוסח כמובן נמצא תחת עבודה.

<בקי קשת: רק ברשותך משפט אחד.

<בקי קשת: היות שאנחנו רוצים להגדיל את המלאי אנחנו לא רוצים שיהיה רק כסף, אנחנו רוצים שבאותו מתחם מתוך ה-120 דירות לא רק 15 דירות יהיו דיור ציבורי, אלא לשם העניין 25 יהיו דירות דיור ציבורי, כיוון שבהפרש בגדלים יהיו יותר דירות.

<בקי קשת: זה מה שאני מציעה וזה, אני מבינה, אין לו מענה.

<חגי טולדנו: ההפרש מיועד לטובת התחזוקה ארוכת הטווח של המשפחות האלה.

<חגי טולדנו: את לא יכולה להרוויח גם וגם וגם, גם עוד דירות, גם - - -

אלי כהן: אנחנו רצינו גם לבוא לסייע לוועד בית ולדברים אחרים.

<רותי לביא: שאלה משפטית.

<רותי לביא: אם לפי חוק דיור ציבורי (זכויות רכישה) ניתן לעשות שימוש בכסף שבא מדירה של דיור ציבורי לכל דבר אחר מלבד קניית דירות, אני חושבת ששווה לבדוק את זה.

<רותי לביא: כי לפי רוח החוק אם זה ניתן ליזם ונעשה רווח זה חייב ללכת אך ורק לקניית דירות.

<רותי לביא: לתחזוקה - - -

אלי כהן: סוגיה נכונה, רותי.

אלי כהן: תודה רבה, חברים.

אלי כהן: חגי, אנחנו כאן סיימנו, תודה רבה.

אלי כהן: אני חושב שההערה של רותי, צריך לחשוב עליה.

אלי כהן: מכיוון שהכוונות שלנו הן ברורות, לראות שגם בצד המשפטי אנחנו סגורים לטובת העניין.

אלי כהן: אחרונת הדוברים אורי אטינגר, בבקשה, הציגי את עצמך.

<אורי אטינגר: אני עורכת דין אורי אטינגר ממרכז הגר, מרכז שעוסק בפיתוח מדיניות דיור הוגן באוניברסיטת תל אביב.

<אורי אטינגר: אני מודה לך על זכות הדיבור ואני רוצה לחזור טיפה אחורה למשהו שאדוני אמר.

<אורי אטינגר: אמרת שהמחויבות של הוועדה היא לדיירים, לאנשים שחיים בשכונות שמיועדות להתחדשות.

<אורי אטינגר: אני רוצה לפתוח את השאלה מי חי בשכונות האלה ולגעת בסוגיית השוכרים, שוכרי הדירות, שאף אחד לא נגע בשולחן.

<אורי אטינגר: יכול להיות שאנחנו לא נוגעים בסוגיה הזו כי מדובר באנשים שאין להם ייצוג, אין ועדים, אין חברות משכנות או גורמים שממש עובדים עם האנשים האלה וגם אין נתונים.

<אורי אטינגר: למיטב ידיעתי, משרד הבינוי והשיכון לא כל כך אוסף נתונים, תקן אותי אם אני טועה, על אחוז שיעור שוכרי הדירות במתחמים להתחדשות עירונית.

<אורי אטינגר: כשאנחנו שלחנו סטודנטים, שוב, ביכולות המצומצמות שלנו, וגם ד"ר אמילי סילברמן, מהקליניקה האורבנית, שאגב מתנצלת שהיא לא יכלה להגיע, שלחה סטודנטים לדפוק על דלתות במתחמים שמיועדים להתחדשות עירונית, קיבלנו נתונים של סדר גודל - - -

אלי כהן: תסבירי לנוכחים, מה הבעיה?

אלי כהן: אני חושב שאני יודע מה הבעיה, אבל תציגי לצורך העניין את הבעיה.

<אורי אטינגר: אני רוצה לומר שיש סדר גודל של 50%, אנחנו מצאנו סדרי גודל של 50% מהאנשים במתחמי התחדשות עירונית שהם שוכרי דירות.

<אורי אטינגר: אלה אנשים שאין להם קניין ולכן הם לא נספרים.

<אורי אטינגר: מדובר באנשים שלצד דיירי דיור ציבורי, שאני מאוד מברכת על ההישגים של הוועדה הזו ביחס לדיירי הדיור הציבורי, אלה האוכלוסיות הכי חלשות במתחמים האלה ואנחנו לא מדברים עליהם.

<אורי אטינגר: באופן שיטתי.

<אורי אטינגר: אני נמצאת בדיוני הוועדה ואנחנו לא נוגעים באוכלוסיות האלה.

אלי כהן: את מדברת על שוכרי דירות?

אלי כהן: בשוק החופשי?

<אורי אטינגר: שוכרי הדירות.

<אורי אטינגר: אין להם קניין, הם שוכרים בשוק החופשי.

אלי כהן: את אומרת איך הם יתמודדו לאחר מכן?

אלי כהן: שנבין את הסוגיה כולנו.

<אורי אטינגר: נכון.

<אורי אטינגר: צריך להבין מי האנשים האלה.

<אורי אטינגר: אני לא מדברת על סטודנטים ששוכרים דירה בשכונה זולה, כי אין להם כסף לשלם, אני מדברת על אנשים שחיים בשכונות האלה במשך עשרות שנים, אנחנו מוצאים אחוז מאוד גבוה של קשישים, מהמדגמים הקטנים שאנחנו אספנו, אנשים שחיים עשרות שנים, הרבה פעמים שוכרים דירות, אני אקרא לזה ספקולנטים, אני בטוחה שאנשים פה לא יאהבו, ממשקיעים שהחליטו להשקיע במתחם שהנה עוד רגע יעבור התחדשות עירונית.

<אורי אטינגר: אנחנו נותנים את כל ההטבות האלה, הוועדה הזו הולכת לתת, נותנים זכויות בנייה, זו הטבה ציבורית, זה כסף ציבורי, למי אנחנו נותנים אותם?

<אורי אטינגר: לאנשים שהשקיעו בדירות.

<אורי אטינגר: כבודם במקומם מונח, אבל אנחנו יוצרים פה, זה החשש שלי, שאנחנו יוצרים פה בעיה מאוד מאוד גדולה.

<אורי אטינגר: כל שוכרי הדירות האלה או חלק גדול מהם, לא תהיה להם יכולת להישאר בשכונות, הם יידחקו החוצה.

אלי כהן: יש לך רעיונות לפתרון?

<אורי אטינגר: אני רק רוצה להגיד למה המצוקה היא כל כך קשה.

<אורי אטינגר: הרבה פעמים מדובר באנשים שנמצאים עשרות שנים בדירות, המרקם הקהילתי בשבילם, כמה שאנחנו מסתכלים על השכונות האלה מבחוץ ואומרים 'אוי - - -

אלי כהן: אורי, הנקודה ממש ברורה.

אלי כהן: היינו מאוד שמחים אם תוכלי להגיד לנו, באמת, מההיכרות שלך וגם של אמילי, שאתמול אני פגשתי אותה, איזה פתרונות אתם חושבים שאנחנו נשקול אותם?

<אורי אטינגר: אז קודם כל אני חושבת שצריך להתחיל להבין את היקף הסוגיה, צריך לאסוף נתונים, להבין כמה אנשים.

<אורי אטינגר: המדגמים הקטנים - - -

אלי כהן: בואי נאמר שיש רק בן אדם אחד, איזה פתרון אנחנו מציעים לו?

<אורי אטינגר: הפתרון שאני מציעה הוא דיור בהישג יד.

<אורי אטינגר: הקצאה של אחוז מסוים מהדירות שייבנו בפרויקטים של התחדשות עירונית לדיור בהישג יד.

<אורי אטינגר: אני רוצה להדגיש, לא דיור בהישג יד כמו שיש לנו היום בחוק התכנון והבנייה, שהוא שקול לדיור במחיר שוק, לשכירות ארוכת טווח במחיר שוק, כי זה לא נותן פתרון לאנשים האלה, מחיר השוק הולך לעלות.

<אורי אטינגר: אנחנו מדברים על כמה טוב השכונות האלה ייראו וכמה הן יהיו מושכות, מוקד משיכה לאנשים מעשירונים גבוהים.

<אורי אטינגר: אנשים מהעשירונים התחתונים, משקי הבית מהעשירונים התחתונים לא יצליחו לשכור דירות ולחזור לשכונות האלה במחיר שוק.

<אורי אטינגר: אני מדברת על דיור בהישג יד כפי שמסתכלים עליו בכל העולם כשרואים אותו באנגליה, בצרפת ובארצות הברית.

אלי כהן: ברור, אורי.

<אורי אטינגר: אני רק רוצה לחדד את הנקודה הזו.

<אורי אטינגר: מדובר בדיור שמסתכל על היכולת הכלכלית של משק בית, מה הוא מסוגל לשלם עבור שכר דירה, ומייצר באמצעות כל מיני מנגנונים וכלים שאפשר לדבר עליהם הרבה זמן, ואני אשמח לדבר עליהם בפני הוועדה או להציג אותם לוועדה, ליצור הפחתה במחיר שכר הדירה.

<אורי אטינגר: צריך ליצור פה פתרונות מותאמים לעשירונים שונים בעלי יכולות הכנסה שונות.

<אורי אטינגר: אחרת האוכלוסיות האלה פשוט משכונת עוני אחת שהפכה לשכונה נהדרת לשכונה אחרת, וזה יעלה כסף בשכונה אחרת כי הם גם מאבדים את כל מערכות התמיכה בתוך הקהילה.

<דני גיגי: אלי, רק לחזק את דבריה.

<דני גיגי: יש 140,000 איש שמקבלים מהמדינה סיוע בשכר דירה.

<דני גיגי: 140,000 איש שהם חלק מהאנשים האלה.

<דני גיגי: אלה אנשים שאתם תוציאו אותם מהתחדשות עירונית, תביאו משהו יותר יקר ובעצם הם לא יוכלו לחזור.

אלי כהן: ברור.

אלי כהן: אורי, אני מודה לך על הדברים וקודם כל על הצפת הבעיה.

אלי כהן: יחד עם זאת אני מאוד אשמח אם תוכלו, לא יאוחר מה-10 בדצמבר, לתת הצעה פרקטית לפתרון על מנת שאנחנו נשקול אותה.

אלי כהן: בעניין אחוז מסוים להקצאה, או משהו.

<אורי אטינגר: אוקיי, ונוכל להציג גם שינוי חקיקה, כי כרגע החקיקה לא מציעה - - -

אלי כהן: כן.

אלי כהן: לא הצפת הבעיה, את הבעיה אנחנו מבינים.

אלי כהן: תנסו מהניסיון שלכם להציע פתרון.

<אורי אטינגר: פתרונות פרקטיים, בסדר.

אלי כהן: חברים יקרים, אני נועל את הוועדה.

אלי כהן: תודה רבה לכם, תודה שהגעתם לשדרות, נתראה בשבוע הבא בכנסת.