הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 42, 2015-11-02 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם.

קארין אלהרר: הנושא שנדון היום: דוח ביקורת המדינה 66א' – היבטים בניהול משאבי אנוש בדואר ישראל.

קארין אלהרר: דואר ישראל הוא אגף, גוף שנמצא בתוך משרד התקשורת.

קארין אלהרר: שר התקשורת הלא הוא ראש הממשלה בנוסף לעוד מספר תיקים שהוא מחזיק בהם.

קארין אלהרר: אנחנו רואים שגם במשרד הזה, לא כל כך מתפקד.

קארין אלהרר: בינתיים אנחנו, כל חברי הכנסת, מקבלים פניות, פניות ציבור ויש כתבות שמראות שדואר ישראל נמצא בכאוס.

קארין אלהרר: לא פחות מזה.

קארין אלהרר: יש תלונות רבות על חבילות שלא מגיעות, תורים ארוכים, מכתבים שנשלחים ולא מגיעים ליעדם, המתנה למענה קולי שהיא בלתי נסבלת ועוד ועוד.

קארין אלהרר: לא כל כך ברור לי איך אפשר באמת לשלוט בזה עם עוד מספר משרדים.

קארין אלהרר: אבל בכל מקרה, ביום רביעי האחרון פרסם מבקר המדינה את הדוח השנתי שלו שכולל פרק שהוא לא פחות ממקומם ועצוב בנושא הדואר.

קארין אלהרר: בעודנו שואלים את עצמנו מדוע שירותי הדואר שאנחנו מקבלים הם לא טובים מספיק מתברר שבחברת הדואר, נכתבו מספר כשלים שהם נראים כמו בזבוז משאבים של הציבור, הכסף שלנו.

קארין אלהרר: במקום להשקיע אותו בשירות הוא מושקע בדברים אחרים לגמרי.

קארין אלהרר: הדוח מעלה תופעות מדאיגות של הוצאות מוגזמות של בכירי החברה: מסעדות, הזמנות עובדי החברה בניגוד לנוהל, תשלום תשלומי פרישה מוגדלים, העסקת קרובי משפחה ועוד ועוד.

קארין אלהרר: חשוב לי מאוד לשמוע את תגובת דואר ישראל בנושא ולוודא שכל הליקויים שעלו, הייתי שמחה לשמוע שהם נפתרו ושאנחנו במקום אחר לגמרי.

קארין אלהרר: גם לשמוע על ההתנהלות של דואר ישראל ועל ההשפעה שלו על אזרחי מדינת ישראל ועל איך אנחנו מתכוונים לשפר את השירות.

קארין אלהרר: בסוף הדיון אני גם אבקש, אני אומר את זה כבר עכשיו במקרה שנשכח, אני אבקש להעביר דוח תיקון ליקויים אם טרם הוא הועבר, כמובן חתום על ידי השר.

קארין אלהרר: דואר ישראל, מנכ"ל.

קארין אלהרר: כן אדוני.

<דניאל גולדשטיין: בוקר טוב.

<דניאל גולדשטיין: אני אבקש שבהתחלה ממלא מקום המנכ"ל יציג את התשובות לליקויים ואחרי זה אני אתן כמה מילים על תכנית ההבראה של דואר ישראל ומה אנחנו הולכים לעשות למען אזרחי מדינת ישראל.

קארין אלהרר: לפני אני אבקש ממר צבי ורטיקובסקי משנה למנכ"ל ומנהל החטיבה להציג בקצרה את הליקויים המרכזיים שעולים בדוח.

קארין אלהרר: לאחר מכן נשמח לקבל תשובות מפורטות.

קארין אלהרר: בבקשה.

<צבי ורטיקובסקי: תודה רבה גברתי היושבת ראש.

<צבי ורטיקובסקי: ברשותך אני אומר רק שלושה משפטים ולאחר מכן אני אעביר את רשות הדיבור לעמיתי מנהל אגף במשרד שלנו מר יצחק לב כדי להציג את הליקויים עצמם.

<צבי ורטיקובסקי: לפני כשלוש שנים המשרד שלנו פרסם דוח על המצב הכספי, דוח די חמור על המצב הכספי של חברת דואר ישראל.

<צבי ורטיקובסקי: הנה עכשיו אנחנו עושים ביקורת בנושא של משאבי אנוש ואנחנו עוד פעם מוצאים תמונת מצב מאוד עגומה.

<צבי ורטיקובסקי: הזכרת את בעיית השירות של חברת דואר ישראל, זה בשבילנו מקור, בכלל החברה הזאת היא מקור לדאגה, היא מעסיקה אותנו, גם מגיעות אלינו תלונות לא מעטות.

<צבי ורטיקובסקי: אנחנו גם השנה בתכנית העבודה נתעסק בזה בהמשך.

<צבי ורטיקובסקי: ברשותך אני אציין מה מתכונים לעשות בנושא הזה - - -

קארין אלהרר: בתקוה שעד שייכתב הדוח כל התיקונים ייושמו כבר ושהדוח יציין את חברת דואר ישראל כחברה מצטיינת.

<צבי ורטיקובסקי: בתקווה ובעזרת ה' לטובת עם ישראל ולטובת החברה.

<צבי ורטיקובסקי: מר יצחק לב בבקשה.

<יצחק לב: תודה.

<יצחק לב: בוקר טוב.

<יצחק לב: אני אתייחס לליקויים המרכזיים שעלו בדוח.

<יצחק לב: דוח שהתפרסם בשבוע שעבר ואני מניח שכולם קראו אותו.

<יצחק לב: פיצויי פרישה מוגדלים לעובדים בכירים – הביקורת הצביעה על כך שחרף מצבה הכספי הבעייתי של החברה הדירקטוריון אישר לעובדים בכירים פיצויי פרישה נוספים בשיעורים גבוהים, בסכום כולל של כ-6.7 מיליון שקל.

<יצחק לב: במונחים יותר קונקרטיים, 76% מהפקידים הבכירים שפרשו בשנים 2008-2013 קיבלו פיצויים מוגדלים בשיעור של בין 50% ל-100%.

<יצחק לב: מכרזים – כמעט לגבי כל המכרזים שהתקיימו בחברה בתקופה בה נערכה הביקורת היו חסרות אסמכתאות רבות לתהליכי המכרז ולהחלטות שהתקבלו במסגרתם.

<יצחק לב: במכרזים עצמם השתתפו לעיתים קרובות מעט מאוד מועמדים, במקרים רבים מועמד אחד בלבד.

<יצחק לב: ב- 75% מהמכרזים לא התמודדו יותר משני מועמדים.

<יצחק לב: העסקת קרובי משפחה – נושא שאנחנו במשרד מבקר המדינה בודקים אותו מעת לעת.

<יצחק לב: ל-14% מעובדי החברה היו קרובי משפחה מדרגה קרובה.

<יצחק לב: בקרב חברי הועד הגיע הנתון אפילו ל-27%.

<יצחק לב: אגב, אם בודקים את זה באופן רחב יותר, אם קצת מרחיבים את ההגדרה 'קרובי משפחה' ל-'קשרי משפחה' אז המספרים הרבה יותר גדולים.

<יצחק לב: אי עדכון תקן שעות עבודה של הדוורים – למרות הירידה הניכרת בכמות דברי הדואר המחולקים החברה לא עדכנה את תקן שעות העבודה של הדוורים.

<יצחק לב: עדכון כזה אם היה נעשה היה יכול לחסוך כ-13 מיליון שקל.

<יצחק לב: כמו שהזכרת, הדוח מצביע גם על ליקויים ביישום כללי אירוח במסעדות בידי מורשים מטעם החברה החל מאופן הדיווח על ארוחות ועבור אירוח של עובדי חברה בניגוד לנהלים של החברה עצמה.

<צבי ורטיקובסקי: צריך להפנות את תשומת הלב על שימוש לא תקין בשימוש בכרטיסי אשראי שניתנו לידי בכירים.

<יצחק לב: הדוח גם מזכיר נתונים של תלונות לנציבות תלונות הציבור – בשנת 2014 הגיעו לנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה 337 תלונות הנוגעות לחברת הדואר בענייני שירות שונים.

<יצחק לב: בעצם חברת הדואר הייתה בין גופים ששיעור התלונות המוצדקות עליה היה גדול ביחס לחברות אחרות.

<יצחק לב: עד כאן הליקויים המרכזים.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: טוב, נתחיל עם הסמנכ"ל?

קארין אלהרר: בבקשה.

<הרצל בר מג: שמי הרצל בר מג.

<הרצל בר מג: קודם כל אני אקדים ואומר שכמעט כל הליקויים תוקנו או שנמצאים בתהליך תיקון.

<הרצל בר מג: אני אתייחס עכשיו לכל אחד מהליקויים.

<הרצל בר מג: לגבי פיצויי פרישה מוגדלים לעובדים בכירים, לא לחינם נלקחה התקופה של השש שנים בין 2008 ל-2013 כי כבר ב-2014 הליקוי הזה תוקן ברובו.

<הרצל בר מג: ב-2014 היו רק ארבעה מקרים כאלה והם לא קיבלו 100%.

<הרצל בר מג: ב-2015 רק מקרה.

<הרצל בר מג: ב-2015 הדירקטוריון קיבל החלטה שבאופן עקרוני לא ישולמו פיצויים מוגדלים לבכירים אלא במקרים ייחודיים שיבחנו לפי הצורך.

<הרצל בר מג: אני רוצה להדגיש שבכל מקרה, גם במקרים שאושרו פיצויים כאלה החברה לא חרגה מהנחיות רשות החברות הממשלתיות.

<הרצל בר מג: כאמור, ב-2015 התקבלה החלטה ומאז פרשו שני עובדים בכירים ולא אושרו בכלל פיצויים - - -

קארין אלהרר: זאת אומרת שנכון להיום אין בכלל כזה דבר שנקרא 'פיצויי פרישה מוגדלים'?

<הרצל בר מג: נכון להיום יש החלטה של הדירקטוריון שבאופן עקרוני הוא לא מאשר פיצויים מוגדלים, אבל - - -

קארין אלהרר: יש חריגים?

קארין אלהרר: מה זאת אומרת 'באופן עקרוני'?

<הרצל בר מג: הדירקטוריון בהחלטתו השאיר מקום לחריגים למקרים ייחודיים שיבחנו לפי הצורך.

<הרצל בר מג: אני חושב שזה סביר.

<הרצל בר מג: אני רק אומר שבאופן מעשי - - -

קארין אלהרר: מי בוחן את זה?

<הרצל בר מג: הדירקטוריון עצמו.

קארין אלהרר: לפי איזה התוויה?

<הרצל בר מג: יש הנחיות של רשות החברות הממשלתיות.

<הרצל בר מג: הטענה כלפינו הייתה, לא שלא פעלנו לפי ההנחיות של הרשות החברות הממשלתיות אלא שבמסגרת ההנחיות האלה לא נתנו משקל מתאים למצבה של החברה.

<הרצל בר מג: בוודאי שנטען כרגע, כי עובדה שלפי ההתנהגות פשוט לא נותנים.

קארין אלהרר: אני מנסה להבין, יכול להיות שאני לא הבנתי.

קארין אלהרר: במידה והדירקטוריון יסבור שיש פה מקום לחריגה, מה הן אמות המידה לאותה חריגה?

קארין אלהרר: מתי יש מקום כזה שנקרא 'חריג'?

<הרצל בר מג: יש הנחיות של רשות החברות הממשלתיות - - -

קארין אלהרר: שאומרות מה?

<הרצל בר מג: יש שם אמות מידה למידת תרומתו של העובד, הותק, מצבו - -

קארין אלהרר: יש עובד שלא תורם?

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין.

<הרצל בר מג: אני לא זוכר כרגע בעל פה את כל הקריטריונים, אבל יש קריטריונים ברורים שלפיהם פועלות כל החברות הממשלתיות.

קארין אלהרר: יש פה נציג של רשות החברות הממשלתיות?

<צבי ורטיקובסקי: ברשותך גברתי, אני ארצה להתייחס לזה.

<צבי ורטיקובסקי: קודם כל אתה נותן תשובה כזאת פלואידית, מבחינה זאת זו לא תשובה סגורה.

<צבי ורטיקובסקי: צודקת היושבת ראש כשהיא שואלת, כי אותו דירקטוריון הוא זה שגם נתן את החריגים בשלבים הקודמים.

<צבי ורטיקובסקי: מעבר לדוח הזה משרד מבקר המדינה התכתב על תשלום שהחברה נתנה ליושב ראש קודם.

<צבי ורטיקובסקי: אז אתה מתבקש לתת תשובות ברורות כדי שיהיה מובן לכנסת, ליושבת הראש שהתופעה הזאת נעלמת, נבלמת.

<הרצל בר מג: האם ההמלצה של מבקר המדינה היא להפסיק לחלוטין?

קארין אלהרר: רק שנייה בבקשה.

<הרצל בר מג: אז נפעל לפי ההמלצה.

קארין אלהרר: שם ותפקיד לפרוטוקול.

<דן קמינצקי: דן קמינצקי, רפרנט תקשורת, רשות החברות הממשלתיות.

<דן קמינצקי: אני ממשיך את מה שהרצל הציג.

<דן קמינצקי: בעצם חוזר של רשות החברות הממשלתיות קובע אילו נושאים הדירקטוריון צריך לעלות לדיון לקראת אישור פיצויים מוגדלים.

<דן קמינצקי: כמו שהדוח מתאר, הוא מתאר בין היתר שגם את מצבה הכספי של החברה.

<דן קמינצקי: קריטריון כזה צריך לבוא לדיון.

<דן קמינצקי: מדובר כאן שזו החלטה של הדירקטוריון שמועברת בסוף לאסיפה כללית לאישור.

<דן קמינצקי: הדירקטוריון הוא זה שצריך לשקול - - -

קארין אלהרר: ומה תפקידכם בקבלת ההחלטות שם?

קארין אלהרר: זו חברה ממשלתית, היום אתם בגירעון תקציבי?

<דניאל גולדשטיין: גמרנו את החצי שנה בחיובי ואנחנו מתכננים את סוף השנה באיזון.

קארין אלהרר: חברה שנמצאת באיזון אין לה עודפים ושומנים לתת.

קארין אלהרר: אני מניחה, תקן אותי אם אני טועה, אני מניחה שאם ירצו להעניק פיצויי פרישה מוגדלים, רשות החברות הממשלתיות אמורה לפקוח עיניים.

<דן קמינצקי: אנחנו פוקחים עיניים.

קארין אלהרר: ברור, איך פקחתם עיניים?

קארין אלהרר: תראה איזה פיצויי פרישה מוגדלים.

<דן קמינצקי: אני אומר עוד פעם, ההחלטה היא ההחלטה של הדירקטוריון.

<דן קמינצקי: לפי כללי ממשל תאגידי הדירקטוריון הוא זה שמעלה את הנושא לדיון.

<דן קמינצקי: אנחנו יכולים, ואנחנו עושים את זה, להביע את דעתנו.

<דן קמינצקי: בסופו של דבר ההחלטה של הדירקטוריון שלוקחת בחשבון את הכללים שאנחנו מנחים את הדירקטוריון מועברת לאישור האסיפה הכללית.

<דן קמינצקי: שוב פעם, מדובר בהחלטת הדירקטוריון.

<צבי ורטיקובסקי: אז איך אישרתם את הפיצויים של היושב ראש הקודם אם אתם כל כך מקפידים על הכללים?

<דן קמינצקי: שוב, אנחנו לא מאשרים פיצויים לאף אחד.

קארין אלהרר: אתם מתריעים, אתם אומרים למישהו?

קארין אלהרר: תראה, רשות החברות הממשלתיות אמורה להיות איזה גג לכל החברות הממשלתיות וגם לדאוג למנהל תקין.

קארין אלהרר: נכון?

קארין אלהרר: עכשיו מתוארת כאן סיטואציה, אני לא מדברת על 2015, אני באמת מקווה שיצאתם לדרך חדשה.

קארין אלהרר: מתוארת כאן סיטואציה שהיא די קשה שיושבת חברה שנמצאת, נקרא לזה, 'לא באיזון תקציבי' ומעניקה פיצויי פרישה מוגדלים בשיעורים לא נמוכים בכלל.

קארין אלהרר: מה עשתה רשות החברות הממשלתיות כדי להצדיק את קיומה בסיפור הזה?

קארין אלהרר: אתה יודע מה, מילא עין פקוחה שלו, אבל ראיתם שמשהו נעשה שלא כדין או בצורה שהיא מעוותת תקציבית, מה עשיתם?

קארין אלהרר: למי פניתם?

קארין אלהרר: עם מי דיברתם?

קארין אלהרר: איפה הייתם?

<דן קמינצקי: אני אחדד עוד פעם.

<דן קמינצקי: אנחנו מפנים את תשומת לב חברי הדירקטוריון לשיקולים שהם צריכים לקחת בחשבון לקראת ההחלטה.

<דן קמינצקי: ההחלטה היא החלטה של הדירקטוריון.

<דן קמינצקי: אני יכול להוסיף שבמקביל הרשות יחד עם גורמים באוצר, יחד עם הממונה על השכר בוחנת אולי לשנות לעתיד את המנגנון איך חברות יכולות לתת פיצויים לפורשים.

<דן קמינצקי: בנוגע לשאלה שלך יושבת הראש, אנחנו מפנים את תשומת לב הדירקטוריון והם אלה שמחליטים בסופו של דבר.

קארין אלהרר: נציג הממונה על השכר נמצא כאן?

קארין אלהרר: את יכולה לשבת אתנו?

קארין אלהרר: גם אתם אומרים להוות איזשהו חסם?

<גלי אמיר: שמי גלי אמיר.

קארין אלהרר: גלי, אתם אומרים להוות גם איזה חסם - - -

<גלי אמיר: פיצויים מוגדלים לבכירים בחברות הממשלתיות משלומים היום מכוח החלטת ממשלה ונתונים להחלטת הדירקטוריון.

<גלי אמיר: לכן לממונה על השכר במצב הנוכחי אין יכולת להגיד זה תקין זה לא תקין, כל זמן שהפיצויים משולמים במסגרת הגבולות שקבעה אותה החלטת ממשלה.

<גלי אמיר: חברי התייחס לאיזו תכנית של רשות החברות הממשלתיות לעשות שינוי בהטבת הפיצויים.

קארין אלהרר: איפה זה עומד?

<גלי אמיר: אנחנו לא נפתח את זה כאן לדיון מכיוון שיש לנו מחלקות עקרוניות.

<גלי אמיר: אני מעדיפה לא לפתוח דיון פנימי כאן.

<גלי אמיר: אני רק אומר שהעמדה שלנו בעבר בדיונים שהיו לגבי תיקון החלטת הממשלה בעניין פיצויים המוגדלים, סברנו שיש מקום שרשות החברות תאשר את החלטת הדירקטוריון.

<גלי אמיר: לפחות בכל הנוגע לבכירים שאיתם הרשות באה במגע באופן קבוע והיא יכולה להגיד משהו על איכות עבודתם, על טיב עבודתם ולבסס איזו הערכה מכיוון שיש המון בכירים.

<גלי אמיר: אבל לכל הפחות על מנכ"ל, על בכירים כמו סמנכ"ל כספים, יועץ משפטי שיהיה איזה לבל של בקרה נוספת.

<גלי אמיר: מעבר לזה, התכנית הקודמת שלה, אנחנו הסכמנו, היא כן דיברה על איזו הגבלה על מספר שנים שבגינן ניתן לקבל את הפיצויים.

<גלי אמיר: ההצעה הנוכחית של הרשות, אני מעדיפה שלא להתייחס משום שהיא נמצאת בשלבים של דיונים מקצועיים ומחלוקות מקצועיות.

קארין אלהרר: רק כדי לחדד.

קארין אלהרר: בעצם את אומרת עכשיו, אם הדירקטוריון קיבל החלטה אתם רק מיצעים לו, אתם לא מתערבים.

<דן קמינצקי: שוב, זו ההחלטה של הדירקטוריון.

<דן קמינצקי: אנחנו יכולים להביע את דעתנו במסגרת דיוני הדירקטוריון בהם אנחנו יושבים כמשקיפים, אבל זו בהחלט החלטה של הדירקטוריון.

קארין אלהרר: אין לכם סכמות על העניין הזה?

<דן קמינצקי: על ההחלטה הזאת אין לנו.

<דן קמינצקי: אנחנו קובעים את המסגרת לדירקטוריון והוא זה שקובע.

קארין אלהרר: זה מעניין מאוד.

קארין אלהרר: בבקשה הרצל.

<הרצל בר מג: תיעוד לקוי של תיקי המכרזים של עובדים בכירים – הליקוי הזה תוקן נקודתי.

<הרצל בר מג: יש הקפדה על ניהול התיקים והמסמכים הנוגעים למכרזים.

<הרצל בר מג: רק לאחרונה נעשו מספר מכרזים כאלה לעובדים בכירים ונבחרו.

<הרצל בר מג: התיקים כוללים את כל המסמכים והם נשמרים במרוכז באגף משאבי האנוש.

קארין אלהרר: הראיתם אותם מבקר המדינה?

<הרצל בר מג: אם הוא יבקש נראה לו.

<הרצל בר מג: משתתפים מעטים במכרזים פנימיים – האמת היא שבסעיף הזה אנחנו מסכימים מאוד עם משרד מבקר המדינה לגבי הצורך בריבוי משתתפים.

<הרצל בר מג: אבל לא הצלחנו למצוא שיטה שתבטיח את העניין הזה.

<הרצל בר מג: מה שאנחנו כן עושים, אנחנו מקפידים לתת למכרזים הללו חשיפה מרבית, אנחנו מעודדים את העובדים - - -

קארין אלהרר: איך החשיפה באה לידי ביטוי?

<הרצל בר מג: בכל היחידות, באתר של החברה, לוחות מודעות.

<הרצל בר מג: אם זה עובדים חציוניים זה בעיתונות הכתובה, באתרי האינטרנט.

<הרצל בר מג: אנחנו נותנים לזה חשיפה מאוד רחבה.

<הרצל בר מג: אני בטוח שאנשים ראו פה שלאחרונה אנחנו מחפשים עובדים.

<הרצל בר מג: אנחנו מאוד מעודדים אותם לגשת, אבל אנחנו לא יכולים להתערב ולדחוף בכוח את האנשים האלה להגיש מועמדות.

<הרצל בר מג: משרד מבקר המדינה מדבר פה על התוצאה שיש מכרזים שיש בהם רק מועמד אחד או שני מועמדים.

<הרצל בר מג: שאלנו גם את משרד מבקר המדינה מה הוא חושב שאנחנו יכולים לעשות כדי לשנות את התוצאה הזאת – לא קיבלנו תשובה.

קארין אלהרר: יכול להיות שאנשים לא ניגשים למכרז בגלל שהם יודעים מה תהייה התוצאה?

<הרצל בר מג: יכול להיות לא כי הם יודעים, כי הם חושבים שהם יודעים מה תהייה התוצאה, יכול להיות.

<צבי ורטיקובסקי: סליחה שאני קוטע אותך.

<צבי ורטיקובסקי: אנחנו מקבלים תלונות עם הודעה מראש בחלק מהמקרים של מי יהיה הזוכה.

<צבי ורטיקובסקי: לא רק זה גברתי, חלק מהתלונות אומרות שיש תרבות ארגונית של לחצים ואנשים חוששים לגשת למכרזים או שהם נמנעים - - -

<הרצל בר מג: אתם מצאתם מודעה כזאת?

<הרצל בר מג: אני לא ראיתי מודעה כזאת.

<צבי ורטיקובסקי: אתם צריכים להילחם בתרבות הארגונית הזאת ולוודא, ושאכן תהייה כמות גדולה של מועמדים.

<הרצל בר מג: עם העניין הזה אנחנו מסכימים.

קארין אלהרר: חבר הכנסת ברושי בבקשה.

איתן ברושי: בוקר טוב.

איתן ברושי: אני החלטתי להצטרף לדיון הזה לא רק בגלל מה שהוא עושה, אלא רק מילה אחת על מה שהוא עוסק למרות שזה מופיע בנייר.

איתן ברושי: אני מכיר את נציג של מבקר המדינה, אני יודע על העבודה החשובה שאתם עושים.

איתן ברושי: אבל בכל אופן נראה לי שהבעיה העיקרית שאני רוצה להצביע עליה היא הפגיעה הבלתי מובנת והבלתי מוצדקת ביישובים בכלל ובפריפריה בפרט.

איתן ברושי: מבחינתנו אין דואר, אין דואר.

איתן ברושי: הוא לא מגיע, הוא מגיע לא נכון.

איתן ברושי: אני יודע כמה זמן לוקח לשלוח לי משהו מהכנסת.

איתן ברושי: אני גר בקיבוץ גבת בעמק יזרעאל.

איתן ברושי: לא היה דבר כזה מאז הקמת המדינה, אני לא יודע מה היה לפני הקמת המדינה.

איתן ברושי: יכול להיות שצריך לחזור לתת להם חמורים או יוני דואר וזה יהיה יותר מהר מהדואר נע.

איתן ברושי: אני לא יודע להסביר את זה.

איתן ברושי: אני אומר שיש זעם גדול, ישנה אי הבנה.

איתן ברושי: יש פה עוד מעט הפגנה על הקיפוח של הפריפריה.

איתן ברושי: אני לא חושב שמדינה שרואה חשיבות בהתיישבות בכלל, בנגב ובגליל בפרט לא יכולה להרשות לעצמה מן מצב שכזה, אני לא רוצה להחריף את ההתבטאות ובבוקר זה בוודאי.

איתן ברושי: אני אבקש שהביקורת לא תהייה רק על הנושא הזה.

איתן ברושי: זאת אומרת שזה חשוב ובטוח - - -

קארין אלהרר: אתה לא היית כאן בדברי הפתיחה שלי.

קארין אלהרר: בהחלט הם ידרשו - - -

איתן ברושי: אני ארצה לקבוע על זה דיון נוסף ושנזמין לכאן את ראשי היישובים, אגף תקשורת עוסק בזה.

איתן ברושי: ראיתי שבראש השנה שלחו ברכות וספרו כמה ימים לוקח להגיע בארץ, מרכז הארץ, ברכה לראש השנה.

איתן ברושי: לא יכול להיות, עסקים קטנים נפגעים, מעבר של חבילות, צ'קים.

איתן ברושי: עם כל הכבוד הכנסת לא יכולה עכשיו להתעסק בדבר הזה מבלי להבין שמה שקורה פה הוא דבר בלתי אפשרי.

איתן ברושי: לא יכול להיות שמי שגר בגבולות לבנון ומצרים ישלם מחיר נוסף על זה שהמדינה החליטה להתנתק ממנו.

איתן ברושי: אני לא יודע אם אפשר לתת תשובה, ועם כל הכבוד למאמצים, בטוח שאנשים עושים פה עבודה חשובה, זה לא מצב שיכול להימשך.

איתן ברושי: אני מציע צבי שתקבעו על זה ביקורת.

<צבי ורטיקובסקי: מבחינתנו אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

איתן ברושי: אז בוא נקבע שבשבוע הבא, קארין אני מציע שבשבוע הבא, עם כל הכבוד הביקורת על מה שהיה היא חשובה, בואו נעשה ביקורת על מה שקורה בזמן אמת.

איתן ברושי: בוא נעשה דיון - - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת ברושי אתה באמת מתפרץ לדלת פתוחה.

קארין אלהרר: זה יקרה.

קארין אלהרר: תודה.

איתן ברושי: אני אשמח לקבל את ההודעה ולהשתתף בדיון הזה.

איתן ברושי: זה לא יתכן אנשים שמנהלים את הדואר, אתם לא יכולים להמשיך לתת לזה לקרות יותר מעוד יום-יומיים.

איתן ברושי: תגייסו כוחות, תביאו אנשים מהפקידות לשטח.

איתן ברושי: תעשו משהו ותודיעו גם לציבור שאתם נענים לקריאה.

איתן ברושי: משהו צריך לקרות או שאתם חושבים שזה מצב שיכול להימשך.

איתן ברושי: אם הוא לא יכול להימשך יש לכם שתי אפשרויות, או לעזוב את המקום ולתת לאחרים לנהל את זה או שתנהלו את זה אחרת.

איתן ברושי: ככה זה לא יכול להימשך ועד עכשיו התאפקנו.

<צבי ורטיקובסקי: מבחינתנו אתה מוזמן להעביר אלינו נתונים, מקרים או דבר כזה.

קארין אלהרר: כן בבקשה, התייחסותכם לעניין המכרזים התפורים.

<הרצל בר מג: אני שוב אומר, אני לא מכיר מקרה שידעו מראש שמישהו עומד להיבחר במכרז.

<הרצל בר מג: אם היה מקרה כזה אנחנו נטפל בו.

<הרצל בר מג: אם יש מקרה כזה אנחנו נטפל בו בצורה - - אגב, בממצאים של המבקר לא היה כזה דבר- - -

קארין אלהרר: זה נשמע די תמוה, באמת אני אומרת, בסוף אנשים עובדים במדינת ישראל.

קארין אלהרר: נשמע די תמוה שדווקא בחברת דואר ישראל שהיא חברה מכובדת, יש באופן סיסטמתי תמיד מספר כל כך מצומצם של מועמדים.

קארין אלהרר: איך אתה מסביר לי את זה?

<דניאל גולדשטיין: אני שלושה חודשים בחברה.

<דניאל גולדשטיין: הביקורת הייתה על שנת 2013 – 2008.

<דניאל גולדשטיין: בתקופה שאני בחברה אני לא מכיר תופעות כאלה.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו גייסנו עכשיו - - -

קארין אלהרר: כמה מועמדים יש לכם בכל מכרז?

<דניאל גולדשטיין: אני אגיד, אנחנו בחרנו עכשיו שלושה סמנכ"לים או ארבע כמעט בכירים.

<דניאל גולדשטיין: היו לנו עשרות מועמדים, בין 50 ל-30 מועמדים מבכירי מדינת ישראל.

<צבי ורטיקובסקי: מתוך החברה?

<דניאל גולדשטיין: לא מתוך החברה.

<דניאל גולדשטיין: פנימיים לא היה לאחרונה ולכן אני לא יודע.

<דניאל גולדשטיין: אני חושב, אני מסתכל על התרבות שאני היום בתוך החברה, היא לא מצטיירת כמו שמעלים פה.

<דניאל גולדשטיין: אני כמובן אבדוק את זה כדי לראות שזה נראה אחרת.

<דניאל גולדשטיין: לפחות בתקופה שאני נמצא בה אני לא מכיר וגם לא בתקופה האחרונה.

קארין אלהרר: אני פשוט מבקשת להבין איך אתם פועלים כדי למגר את התופעה הזאת.

<דניאל גולדשטיין: איך פועלים?

קארין אלהרר: כן, מה אתם עושים כדי להפוך את זה למשהו יותר אטרקטיבי.

קארין אלהרר: מכרז פנימי שניגשים אליו שני מועמדים זו בעיה.

<דניאל גולדשטיין: קודם כל אני לא מכיר מכרזים כאלה לאחרונה, אבל מה שאנחנו עושים - - -

קארין אלהרר: במכרז הפנימי האחרון כמה מועמדים היו?

<דניאל גולדשטיין: לא היה בתקופה שאני נמצא.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי.

קארין אלהרר: אולי הסמנכ"ל יודע לתת לנו את התשובה?

<הרצל בר מג: זה היה לפני תקופה ארוכה משום שאנחנו נמצאים בהליך הבראה וכרגע הכול מוקפא.

<הרצל בר מג: הרי אנחנו רק מפטרים עובדים.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו כמובן נבדוק את זה.

<דניאל גולדשטיין: הכיוון הוא לפרסם, הכיוון הוא תרבות ארגונית.

<דניאל גולדשטיין: אמרתם את זה בצורה מאוד ברורה וזה מה שאנחנו עושים עכשיו.

<צבי ורטיקובסקי: זו גם בעיה של שדר של בעיית אמון פנימי.

קארין אלהרר: משנת 2015 לא היו בעצם מכרזים פנימיים כאלה בכלל?

<הרצל בר מג: לא.

קארין אלהרר: צפויים כאלה בעתיד הקרוב?

<דניאל גולדשטיין: יהיו צפויים.

<דניאל גולדשטיין: כן.

<הרצל בר מג: אני מניח שכן.

קארין אלהרר: אני מבקשת שבדוח תיקון הליקויים שלכם תכתבו גם את התייחסות

קארין אלהרר: כם איך אתם מתכוונים לפעול על מנת שמספר המועמדים יהיה גבוה יותר משניים או שלושה.

<הרצל בר מג: או.

<הרצל בר מג: קיי.

קארין אלהרר: בסדר?

קארין אלהרר: תודה.

<הרצל בר מג: העסקת קרובי משפחה - - -

קארין אלהרר: זה, אני חייבת להודות, מיוחד.

<הרצל בר מג: לצערי זה לא מיוחד וזה קיים, אבל - - -

קארין אלהרר: וזה עוד כשהגדרת קרוב משפחה היא מצומצמת.

קארין אלהרר: אני לא רוצה להתחיל לחשוב מה היה בהגדרה רחבה יותר.

<הרצל בר מג: אנחנו פועלים לפי ההגדרה הקיימת שמחייבת אותנו.

<הרצל בר מג: ברור שאם ירחיבו את ההגדרה אנחנו נפעל לפי ההגדרה החדשה.

<הרצל בר מג: אנחנו פועלים על פי ההגדרות שחלות עלינו.

<הרצל בר מג: לפי ההגדרות שחלות עלינו במועד הביקורת אכן היו 14% עם קרובי משפחה – זה בשנת 2014 שנת 2015.

<הרצל בר מג: אני חייב לומר ששנת 2014 – זו השנה שנעשתה הביקורת, זאת אומרת שזה עוד לפני שראינו את תוצאות הביקורת – לא נקלט ולו קרוב משפחה אחד, לא בשנת 2014 ולא בשנת 2015.

<הרצל בר מג: שיעור המועסקים שיש להם קרובי משפחה ירד ל13.2% מכיוון שאנחנו נמצאים כרגע בהליך של צמצום עובדים.

<הרצל בר מג: אנחנו שמים דגש גם על העניין הזה.

<הרצל בר מג: עד סוף שנת 2018 אנחנו חוזים שאחוז הזה ירד עד כדי 11.6%.

קארין אלהרר: והצפי שלכם?

<הרצל בר מג: זה הצפי שלנו.

<צבי ורטיקובסקי: לפי ההנחיות אתם צריכים לרדת עד ל-5%.

<הרצל בר מג: אנחנו לא יכולים לפטר עובדים רק בשל שיש להם קרובי משפחה.

<הרצל בר מג: מה שאנחנו יכולים לעשות זה לא לקלוט.

<הרצל בר מג: כאשר פורשים עובדים האחוז כל הזמן יורד וזה תהליך שבו אנחנו נמצאים והממצאים מראים את זה.

<צבי ורטיקובסקי: ברשותך גברתי יושבת הראש, על מנת לטפל בבעיה של העסקת קרובי משפחה לא בהכרח דרוש פיטורין.

<צבי ורטיקובסקי: תקרת הדוח של מבקר המדינה, הוא לא מדבר על זה שכדי לפתור את הבעיה צריך לפטר.

<צבי ורטיקובסקי: יש שלושה-ארבעה מצבים שחברת הדואר צריכה למנוע.

<צבי ורטיקובסקי: אחת, ניגוד עניינים.

<צבי ורטיקובסקי: שתיים, מניעת עבודה בכפיפות של קרובים, שלוש, מניעת עבודה באותה יחידה.

<צבי ורטיקובסקי: יש מקרים כאלה ובהם אתם צריכים קודם כל לטפל.

<צבי ורטיקובסקי: לא מדובר כאן בהכרח בפיטורין, לכן התשובה צריכה להיות בכיוון אחר.

<הרצל בר מג: עשינו סריקה על כל העובדים האלה.

<הרצל בר מג: הוועדה שעוסקת בכך כל הזמן עוסקת בהפרדה של העבודה של העובדים האלה.

<הרצל בר מג: מספר המקרים שבהם העובדים עונים על אחד משלושת הקריטריונים שאתה אמרת, הוא אפסי.

<צבי ורטיקובסקי: אז איך קורה שיש כל כך הרבה קרובים של חברי וועדי העובדים?

<צבי ורטיקובסקי: זה סוג של ניגוד עניינים.

<צבי ורטיקובסקי: איך טיפלתם בזה?

<הרצל בר מג: אלה שנשארו נשארו, אבל - - -

<צבי ורטיקובסקי: סליחה, זו טעון טיפול.

<הרצל בר מג: נכון, זה טעון שיפור וזה משתפר כל הזמן.

<הרצל בר מג: אני מראה שזה כל הזמן משתפר כולל ועדי עובדים.

<הרצל בר מג: אבל בגלל שמישהו שיש לו איש ועד קרוב משפחה אני לא יכול.

<הרצל בר מג: אני לא יכול לפתור את כל שלושת הקריטריונים שאמרת, כי לכאורה ברגע שיש לו קרוב משפחה שהוא איש ועד אז יש ניגוד עניינים מובנה.

<הרצל בר מג: אז מה אעשה?

<הרצל בר מג: אני אפטר אותו?

קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות, איפה המידע, הרעיון של הרחבת הנושא של קרוב משפחה?

<דן קמינצקי: ב-2014 הורחבו הקריטריונים כך שגם בני דודים נקראים כקרובי משפחה.

<דן קמינצקי: כמו שמבקר המדינה מציין את זה במסגרת הדוח שלו, הרשות מתקינה את התקנות.

<דן קמינצקי: שוב פעם, נקבעו כללים ויעדים מעבר למה שנקבע.

<דן קמינצקי: המבקר גם הפנה את תשומת ליבנו לאפשרות להרחיב את הקריטריונים כפי שהם קבועים בתקנות.

<דן קמינצקי: כרגע אנחנו בוחנים - - -

קארין אלהרר: עד מתי?

<דן קמינצקי: אין לי לוח זמנים מפורט האם כן האם לא - - -

קארין אלהרר: לא אמרתי האם כן האם לא.

קארין אלהרר: מתי אתם אמורים לקבל החלטה?

<דן קמינצקי: שוב, זה אירוע מתגלגל.

<דן קמינצקי: אנחנו כל הזמן לומדים את הנתונים - - -

קארין אלהרר: גם במרץ אמרתם שתלמדו את זה.

קארין אלהרר: עוד מעט עוברת שנה.

קארין אלהרר: עם כל החשיבות ללמידה בסוף צריך לנהל פה משהו.

<דן קמינצקי: נכון.

<דן קמינצקי: מעל הכול חשוב שכבר בתקנות שקיימות, שהחברה תעמוד בקריטריונים.

קארין אלהרר: אני לא כופרת באחריותה של החברה.

קארין אלהרר: אני שואלת איפה אתם.

<דן קמינצקי: אנחנו בוחנים, אין לי מעבר לזה להגיד.

<דן קמינצקי: בנוגע להרחבת הקריטריונים, שוב מרחיבים לא מעט - - -

<צבי ורטיקובסקי: גברתי, בדוח הקודם היה על העסקת קרובים וזה רחב.

<דן קמינצקי: אנחנו מתעסקים בנושא הזה לא מעט.

נחמן שי: א', אני רוצה להעיר שאם משנים קריטריונים כמו שהציג נציג רשות החברות, הם רק יכולים לחול קדימה, כמובן זה לא יחול בדיעבד.

נחמן שי: דבר שני, אמר נציג מבקר המדינה שיש שלוש קטגוריות שהן החשובות לצורך העניין, נכון?

נחמן שי: "לא יעבוד תחת עובד אחר" וכו' וכו'.

נחמן שי: מה נהוג לעשות בארגונים אחרים?

נחמן שי: זה לא המקום הראשון שיש בו נושא של העסקת קרובים.

נחמן שי: כנראה זה נהוג בהרבה חברות ממשלתיות ולא רק.

נחמן שי: מה נעשה שם?

נחמן שי: איך התגברו לא רק על מספר הקרובים אלא על החלוקה הזאת?

נחמן שי: מה נעשה?

נחמן שי: פיטרו עובדים?

נחמן שי: הזיזו אותם ממקום למקום?

נחמן שי: מה נעשה?

<צבי ורטיקובסקי: א', צריך לעשות את המיפוי ולהשלים אותו קודם כל כדי לגלות את התופעה.

<צבי ורטיקובסקי: יש מקרים שחברות אפילו נמנעות מהמיפוי.

<צבי ורטיקובסקי: זה א'.

<צבי ורטיקובסקי: ב', צריך לעדכן באופן שוטף לפחות אחת לשנה את טופסי הצהרת הקרובים.

<צבי ורטיקובסקי: ג', באותם מקרים שהמיפוי מגלה שיש תופעות מהסוג שציינתי, יש להעביר עובדים בהעברות רוחביות או בדרכים אחרות על מנת למנוע את כל אחד מהמצבים שציינתי.

נחמן שי: גם בחברת חשמל וב- - -

<צבי ורטיקובסקי: גם בחברת חשמל ומה שהזכרתי לנציג רשות החברות, זה דוח קודם שעסק בחברת החשמל, עסק בנמלים, עסק במקורות.

<צבי ורטיקובסקי: בתעשייה האווירית אצלי בחטיבה אנחנו לא עסקנו.

<צבי ורטיקובסקי: כמובן שאותם לקחים מתחייבים גם בתעשייה האווירית.

קארין אלהרר: אני אבקש לוועדה עדכון בחודש הבא היכן הדבר הזה עומד.

<דן קמינצקי: מבחינת הרחבת הקריטריונים?

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: בבקשה, שעות העבודה של הדוורים.

<הרצל בר מג: שעות העבודה של דוורים – אכן הדוורים עד 2014 שעות העבודה שלהם חושבו לפי מספר דברי דואר גבוה ממה שהיה בפועל.

<הרצל בר מג: אי אפשר היה לתקן את זה בלי הסכם קיבוצי חדש עם הדוורים.

<הרצל בר מג: ב-21 בינואר 2015 נחתם הסכם קיבוצי חדש בחברת דואר ישראל.

<הרצל בר מג: הסכם שלווה אחר כך בהסכם מימון עם המדינה ובשינויי רגולציה נרחבים.

<הרצל בר מג: שלושת המהלכים יחד אפשרו את התיקון המלא של הליקוי הזה - - -

קארין אלהרר: איך זה עובד היום?

<הרצל בר מג: היום הזמן והאזור של הדוורים תוקנן מחדש לפי הכמויות.

<הרצל בר מג: יותר מזה, כיוון שעברנו לחלק פעם ביומיים בעצם כל דוור מחלק שני אזורים ולא אזור אחד.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי.

קארין אלהרר: שאלה וזה מתקשר גם להערה של חבר הכנסת ברושי ובכלל לתלונות הציבור שאנחנו מקבלים.

קארין אלהרר: איך נוצר הכאוס הזה?

קארין אלהרר: יש לכם פחות דוורים, פחות - - -תסביר לי איך זה קרה.

<הרצל בר מג: בוודאי שיש פחות דוורים.

<הרצל בר מג: אנחנו השנה מסיימים העסקה של עובדים ב-600 משרות, מתוך ארגון של 6,000 עובדים זה המון.

<הרצל בר מג: רבים מתוכם הם דוורים וזה נובע מכך שתדירות החלוקה עברה לפעם ביומיים במקום פעם ביום.

<הרצל בר מג: כאשר עוברים לחלוקה בשיטה הזאת העומס על הדוורים גדל מאוד משום שקודם העומס על הדוורים היה נמוך מדי.

<הרצל בר מג: המעבר הזה הוא מעבר קשה מאוד.

קארין אלהרר: אני שואלת ואני מבינה שזה עבר מפעם ביום לפעם ביומיים, אבל די הגיוני שגם אם עברנו לפעם ביומיים החבילות והמכתבים לא צריכים להגיע באיחור של חודשיים.

קארין אלהרר: אז איפה זה נופל?

קארין אלהרר: תסביר.

<הרצל בר מג: מסכים לחלוטין.

<הרצל בר מג: בתהליך המעבר הזה נוצרה הצטברות של דואר, הצטברות שהיא תקנית - -

קארין אלהרר: ליום.

<הרצל בר מג: כן, ליום.

<הרצל בר מג: זה משהו שמערך התפעולי שלנו לא היה מוכן אליו.

<הרצל בר מג: כשאנחנו מוסיפים לזה את הגידול הניכר בחבילות נוצרה צפיפות מאוד גדולה במערך התפעולי שלנו.

<הרצל בר מג: אנחנו עובדים עכשיו כדי להפריד את שני המערכים התפעוליים האלה: דברי הדואר הגדולים והחבילות, מדברי הדואר הקטנים.

<הרצל בר מג: התהליך הזה לוקח זמן.

<הרצל בר מג: בינתיים אנחנו, נאמרו פה כל מיני דברים, כמו שחבר הכנסת הנכבד אמר.

<הרצל בר מג: אנחנו מורידים את אנשי המטה לשטח שייסעו כי אין לנו בררה.

קארין אלהרר: קראתי אתמול את התגובה שלכם שאתם אומרים שחבילות נתקעות במכס ומכתבים נתקעים במכס ולכן יש לכם קושי גדול להעביר את דברי הדואר לנמענים.

קארין אלהרר: תראה, מכתבים של ברכת שנה טובה הם לא נתקעים במכס.

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין את השרשרת ואיפה זה נתקע.

<הרצל בר מג: אני לא האשמתי כאן את המכס למרות שבנושא החבילות יש לנו באמת בעיה מאוד גדולה עם המכס.

<הרצל בר מג: המכס באמת לא נוגע למכתבים, הוא נוגע רק לחבילות.

<הרצל בר מג: חבילות זה לחוד.

נחמן שי: דברי הדואר שמלאים בחבילות, לזה את מתכוונת.

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין עדיין.

קארין אלהרר: אני הבנתי שדוורים ירדו מפעם ביום לפעם ביומיים.

קארין אלהרר: תסבירו לי בבקשה איך יש עיכוב של חודשיים.

קארין אלהרר: כן, בבקשה אדוני המנכ"ל.

<דניאל גולדשטיין: אני רוצה לומר כמה דברים על תכנית ההבראה.

<דניאל גולדשטיין: קודם כל אם יורשה לי כמה דקות לדבר על זה?

קארין אלהרר: בבקשה.

<דניאל גולדשטיין: קודם כל התכנית יצאה מנקודה שהחברה נכנסה לבעיות פיננסיות, לבעיות שירות ולבעיות של יעילות עבודה.

<דניאל גולדשטיין: זה היה giving שהיא נכנסה לתכנית העבודה הזאת.

<דניאל גולדשטיין: לפי דעתי התכנית הזאת, היא אחת התכניות הקשות.

<דניאל גולדשטיין: אני, יש לי הרבה ניסיון בתכניות שכאלה.

<דניאל גולדשטיין: זו אחת התכניות הכי קשות שאני ראיתי כי היא לא מטפלת לא אואטסורסינג של פעילויות, לא של הכנסת קווים אוטומטיים אלא היא מדברת על הורדת כוח עבודה שהוא כוח עבודה ישיר.

<דניאל גולדשטיין: בעצם לקחו מערכת שהיו בה X דוורים והורידו בערך 40% מכוח העבודה כדי לחלק בערך את אותו דבר כמו שחולק בעבר.

<דניאל גולדשטיין: נכון, יום כן ויום לא, אבל בסוף מחלקים את אותה כמות דואר ועכשיו המערכת צריכה להתרגל לזה.

<דניאל גולדשטיין: במקביל מספר החבילות הולך וגדל.

<דניאל גולדשטיין: רק לתת לכם סדרי גודל, בישראל מגיעות כל יום 150 אלף חבילות שעוברות אחר כך לצרכנים.

<דניאל גולדשטיין: לא כולן מגיעות פעם בחודשיים ולא כולן מגיעות פעם בשלושה חודשים.

<דניאל גולדשטיין: אם היו 150 אלף חבילות שנתקעות פעם בחודשיים לא היה לו מקום להחזיק אותן.

<דניאל גולדשטיין: לכן המערכת ברובה עובדת בצורה חלקה ויש הרבה תקלות שאותן אנחנו צריכים לפתור.

<דניאל גולדשטיין: יש הרבה תקלות.

קארין אלהרר: איך אתם פותרים את זה?

<דניאל גולדשטיין: אני רוצה לחלק את הפתרון לשלושה חלקים.

<דניאל גולדשטיין: אחד, דיברת על זמני המתנה בסניפים.

<דניאל גולדשטיין: כאן אני רוצה להגיד איזו בשורה ראשונית כי אנחנו כן עושים עבודה.

<דניאל גולדשטיין: זמני ההמתנה בסניפים ירדו בערך ב- 45%.

קארין אלהרר: ממתי הם ירדו ב-45%?

<דניאל גולדשטיין: בחודש וחצי האחרונים.

קארין אלהרר: הוא לא מרגיש את זה, אני חייבת לומר.

<דניאל גולדשטיין: יש לנו נתונים ואנחנו יכולים להראות את זה.

<דניאל גולדשטיין: אני אומר שגם חלק מהציבור כן מרגיש את זה.

<דניאל גולדשטיין: תכף אגיד לך גם למה הוא מרגיש את זה ולא בכל המקומות.

<דניאל גולדשטיין: יש מקומות בעייתיים שאנחנו צריכים לטפל בהם.

קארין אלהרר: אגב, אני הייתי בסניף דואר בחולון.

קארין אלהרר: דבר קטן, 40 מ"ר בקושי, רוב האוכלוסייה שמגיעה לשם היא אוכלוסייה קשישה שצריכה המון עזרה.

קארין אלהרר: אני לא יודעת איך ההערכות שלכם מסניף לסניף, אבל אין היגיון שזה הסניף אולי השלישי או השני שפתוח בימי שני בחולון.

קארין אלהרר: פשוט, באמת אם אני מנהל סניף הדואר סוגרת והולכת כי אין לי יכולת לתת מענה.

<הרצל בר מג: זה ייפתר בקרוב.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו כבר בוחנים את כל הנקודות הבעייתיות האלה.

<דניאל גולדשטיין: יש כאלה בעייתיות שאנחנו פותרים אותן עכשיו, אנחנו יודעים בדיוק איפה יש לנו בעיה ושם אנחנו מרחיבים וגם פותחים מרכזי מסירה.

<דניאל גולדשטיין: רק לידיעתך, פתחנו 90 מרכזי מסירה.

<דניאל גולדשטיין: זה תוספת של 90 נקודות מגע עם האזרחים, זה נמצא בתוך מרכזים מסחריים כמו סופר סל, עזריאלי וכך הלאה שפתוחים מהבוקר עד תשע בלילה, יש שם חנייה ואין שם כמעט תורים.

<דניאל גולדשטיין: זה מוריד את הלחץ בצורה מהותית.

<דניאל גולדשטיין: זה בעיקר לאספקת חבילות ומכתבים רשומים.

<דניאל גולדשטיין: בהרבה מאוד מהסניפים ירדנו באחוזים ניכרים לאזור מ-22 דקות בעבר לקרוב 11-14 דקות.

<דניאל גולדשטיין: היום אנחנו ממשיכים את הפעילות הזאת - - -

נחמן שי: 11 דקות המתנה?

<דניאל גולדשטיין: זו מערכת ממוחשבת.

<דניאל גולדשטיין: אני אומר שוב, תזכרו אני אומר את זה בזהירות רבה, זה לא בכל הסניפים.

<דניאל גולדשטיין: יש לנו קרוב ל-700 סניפים ואנחנו עובדים קשה - - -

קארין אלהרר: אתם מחולקים באופן שווה בין מרכז ופריפריה?

<דניאל גולדשטיין: מחולקים באופן שווה בין מרכז לפריפריה, בחלק מהפריפריה יש דואר נע.

<דניאל גולדשטיין: חבל שחבר הכנסת הלך.

<דניאל גולדשטיין: יש דואר נע

<הרצל בר מג: יש יותר בפריפריה.

<הרצל בר מג: אנחנו עושים דואר נע.

<הרצל בר מג: לא בכל המקומות זה נראה ככה.

<הרצל בר מג: חשוב מאוד לפתור את הבעיות ממקום למקום כי זה לא כאוס טוטאלי.

<הרצל בר מג: יש מקומות בעיתיים ואנחנו עובדים לסדר את זה.

<הרצל בר מג: תכנית ההבראה בדרך כלל לוקחת זמן - --

קארין אלהרר: מה הצפי?

קארין אלהרר: מה אתם מתכננים?

<דניאל גולדשטיין: הצפי הוא שעד סוף השנה אנחנו נהייה במצב הרבה יותר טוב.

קארין אלהרר: סוף השנה האזרחית?

נחמן שי: היינו בדיון דומה לפני כמה חודשים.

<דניאל גולדשטיין: כן.

<דניאל גולדשטיין: זה מה שהצהרתי אז.

נחמן שי: אני חושב המנכ"ל שאמרת שלושה חודשים ואני חושב שכבר הגענו - -

<דניאל גולדשטיין: אמרתי עד ה-1.1.2016.

נחמן שי: זו אותה מכונה מפורסמת שהסברת - - -

<דניאל גולדשטיין: והיא עובדת.

נחמן שי: "מיטב" עובדת?

נחמן שי: היא עוזרת במיון?

<דניאל גולדשטיין: נכון

קארין אלהרר: איזה מכונה?

קארין אלהרר: סליחה.

<דניאל גולדשטיין: יש לנו מכונות אוטומטיות למיון מכתבים שלא עבדו כמעט.

<דניאל גולדשטיין: הייתה מכונה שנמצאת בירושלים שבכלל לא עבדה משנת 2011.

<דניאל גולדשטיין: כל המכונות האלה נכנסו לפעולה.

<דניאל גולדשטיין: זה עוזר לעבודת הדוורים כי זה ממיין להם.

<דניאל גולדשטיין: בדרך כלל כשהדוורים מקבלים את הדואר, אם הוא לא ממוין דרך המכונות הם צריכים לממן אותו פעם נוספת.

<דניאל גולדשטיין: לכן היום אנחנו עלינו בצורה מהותית במספר דברי הדואר שממוינים על ידי המכונות האוטומטיות הן בתל אביב, ואחת שנכנסת לעבודה בירושלים.

<דניאל גולדשטיין: זה מקל.

<דניאל גולדשטיין: אני רוצה לומר עוד מילה אחת על זמני ההמתנה.

<דניאל גולדשטיין: זמני ההמתנה מעבר ל-90 סניפים שפתחנו, מעבר לזה שפתחנו 190 לשלושה פעמים בשבוע לעבודה עד 20:00, מעבר לזה שהכנסנו מערכת לניהול תורים שהלקוחות יכולים להזמין תור באינטרנט ולהגיע ולקבל את התור ממש בשנייה אחת – וזה עובד.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו עושים הרבה פעולות - - -

קארין אלהרר: איפה זה עובד?

<הרצל בר מג: 234 סניפים.

<דניאל גולדשטיין: שמהווים בערך 70%-80% מהפעילות ושלא נדבר על דואר נע שזה משהו אחר.

<דניאל גולדשטיין: יש הרבה דברים שנעשים, למשל כל דברי הדואר הרשום.

<דניאל גולדשטיין: אם אתם זוכרים את הפתקים האדומים האלה, היום זה עובד ב-SMS וב-SMS את יכולה - - -

קארין אלהרר: ועדיין אנשים מקבלים פתקים, מגיעים ואומרים 'לא, אתה כבר לקחת - - -

<דניאל גולדשטיין: יש לנו 8 מיליון לקוחות.

<דניאל גולדשטיין: אני אומר את וגם אמרתי את זה בוועדת הכלכלה של הכנסת, יש לנו תכנית הבראה כשאנחנו מתמודדים עם עשרה פרמטרים בין שינוי תמהיל הדואר שנכנס לישראל מדואר שטוח לדואר כמותי, זה קופץ ב-30% או ב-40% לשנה, לבין שצריך להכניס מערכות מחשוב שגם ההטמעה שלהן לוקחת זמן.

<דניאל גולדשטיין: הן מול אזרחים והן מול העובדים שלנו, אלו תהליכים.

<דניאל גולדשטיין: אני יכול להגיד לכם שאנחנו עושים ועובדים כמעט 24/7 בשביל להביא את הסחורה הזאת.

<דניאל גולדשטיין: יותר מזה, אחד הדברים הטובים בדואר, העובדים אתנו.

<דניאל גולדשטיין: העובדים נרתמים לנושא הזה מוועד העובדים דרך העובדים עד לעובד האחרון, כולם רתומים ומנסים לעזור.

<דניאל גולדשטיין: הם פשוט נעים נגד אי ההשקעה שהייתה הרבה שנים בחברה.

נחמן שי: שכרם של העובדים נפגע כתוצאה מהשינויים האלה?

נחמן שי: אלה שנשארים, לא אלה - - -

<דניאל גולדשטיין: לא.

<דניאל גולדשטיין: הייתה בעיה כזאת, אבל יש כאלה תלונות מפעם.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו בודקים את זה, אבל לא.

<דניאל גולדשטיין: מה שקרה הוא שחלק מהדוורים במקום לעשות עבודה של 4 שעות עושים עבודה של 8 או 9 שעות.

<דניאל גולדשטיין: הם מחלקים כפול דואר ממה שהם עשו בעבר.

נחמן שי: הם מקבלים שכר בהתאם?

<דניאל גולדשטיין: הם מקבלים שכר כמו שהם קיבלו בעבר.

נחמן שי: זאת אומרת שהם עובדים יותר ומקבלים אותו שכר?

<דניאל גולדשטיין: זה בדיוק מה שהעלה מבקר המדינה שהם עובדים עכשיו כמו שהם היו צריכים לעבוד - - -

נחמן שי: עכשיו הם הגיעו לסטנדרט.

<דניאל גולדשטיין: בדיוק.

<דניאל גולדשטיין: מבחינתם זו נקודה שהם צריכים להסתגל אליה ולכן זה תהליך.

<דניאל גולדשטיין: זה קטע אחד.

<דניאל גולדשטיין: הקטע השני הוא הקטע של העברת הדואר.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו הפעלנו את מערכות המיון האוטומטיות שעבדו ב-40% תפוקה, העלנו אותה ל-50%-60% תפוקה.

<דניאל גולדשטיין: הכנסנו אמצעים וכלים.

<דניאל גולדשטיין: לא היו לדוורים אופניים חשמליות, לא היו להם כלים לנוע כדי לחלק את הדואר.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו הוספנו המון, רק לאחרונה חילקנו קרוב ל-200 אופניים חשמליות ועוד אלמנטים כאלה שיעזרו לדוורים לתת שירות טוב יותר.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו עובדים על פתרון לטווח קצר ופתרון לטווח ארוך.

<דניאל גולדשטיין: הולכים להקים מרכז לוגיסטי גדול של למעלה מ-10 דונם על מנת לטפל בכל נושא החבילות כי זה נושא מהותי, גדול שלא התכוונו אליו.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו נמצאים בתוך הדבר הזה גם.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו עובדים גם לטווח קצר וגם לטווח רחוק.

<דניאל גולדשטיין: הדבר השלישי הוא הנושא של הקול סנטר, אותו מענה ללקוח שדיברת עליו שגם זה לא עונה.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו נמצאים בפרויקט שימשך עד סוף השנה עם גלישה של שבוע לתוך ינואר.

<דניאל גולדשטיין: איחוד מוקדים שהיו בכל מיני מוקדים בחברה למוקד אחרת עם מערכותIDR משוכללות מתקדמות.

<דניאל גולדשטיין: הנושא בעיצומו ואני מעריך - - -

קארין אלהרר: גם זה אמור להיות בינואר?

<דניאל גולדשטיין: כן, כן, כן.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו כבר בתוכו.

<דניאל גולדשטיין: אגב, אני מזמין את הוועדה לביקור להראות לכם במו עיניכם מה אנחנו עושים.

<דניאל גולדשטיין: זה לא כמו לשמוע את הדברים האלה.

<דניאל גולדשטיין: אני מבין את כל הבעיות, אני מבין גם שאנחנו צריכים לספק את הסחורה עכשיו ומיד.

<דניאל גולדשטיין: אבל אני אומר לכם שתכניות הבראה כאלה קשות, אני לא חושב שלאחרונה מישהו פיטר 600 עובדים במכה אחת.

<דניאל גולדשטיין: זה מזעזע את הארגון.

<דניאל גולדשטיין: זה ארגון שגם בעבר לא הצטיין בשירות ועכשיו הוא גם צריך להצטיין בשירות ועם פחות עובדים ועם טכנולוגיות חדשות שאנחנו מכניסים.

<דניאל גולדשטיין: השילוב הזה, אנחנו עובדים עליו ועושים אותו, אנחנו נראה תוצאות טובות יותר די מהר.

<דניאל גולדשטיין: אני מניח שגם בעתיד זה יתכנס לעבודה טובה יותר.

קארין אלהרר: אני אשמח לשמוע התייחסות לגבי רישום הפרוטוקולים, לעריכה, התשלום עבור העניין הזה.

<הרצל בר מג: שני שליש מהפרוטוקולים היום נרשמים כבר על ידי מזכיר החברה.

<הרצל בר מג: השימוש בשירותים חיצוניים לעניין הזה ירד בצורה מאוד משמעותית כך שהוא הפך להיות לא משמעותי לגמרי.

קארין אלהרר: כמה החברה מוציאה היום על רישום פרוטוקולים חיצוניים?

קארין אלהרר: הוא אמר שני שליש, עדיין יש שליש, כמה זה יוצא?

<הרצל בר מג: נשאר שליש מהתקציב, אבל אומרים לי פה שבחודשיים האחרונים הוא לא נוצל בכלל.

קארין אלהרר: אין בכלל עורכת פרוטוקולים?

קארין אלהרר: הכול זה בתוך החברה?

<הרצל בר מג: כן.

קארין אלהרר: אז הליקוי הזה תוקן לגמרי?

<הרצל בר מג: כן.

קארין אלהרר: הנושא של אירוח ומסעדות.

<הרצל בר מג: בנושא הזה לפי המלצת המבקר קבעה החברה כללים.

<הרצל בר מג: נקבעו שני נהלים בעניין הזה.

<הרצל בר מג: הנהלים נשמרים וכללי הדיווח שעוגנו בהם ממולאים כראוי.

<הרצל בר מג: הליקוי הזה תוקן לחלוטין.

<צבי ורטיקובסקי: למי יש עדיין כרטיסי אשראי פתוחים?

<דניאל גולדשטיין: כרטיסי אשראי של החברה?

<דניאל גולדשטיין: לי יש כרטיס אשראי של החברה – אפס ניצול.

<צבי ורטיקובסקי: היושב ראש גם?

<דניאל גולדשטיין: אני מניח.

<דניאל גולדשטיין: אפס ניצול.

<דניאל גולדשטיין: אפס קבלות.

קארין אלהרר: מצוין.

קארין אלהרר: עד היום בארבעה החודשים שאתה עובד.

קארין אלהרר: אגב, איך עובד היום הנוהל?

<הרצל בר מג: יש שני נהלים.

<הרצל בר מג: אחד לאירוח אורחים מחו"ל ואחד לאירוח בתוך הארץ.

<הרצל בר מג: הנהלים האלה מאפשרים ליו"ר ולמנכ"ל לארח אורחים מחו"ל או בתוך הארץ לפי הצרכים של החברה.

קארין אלהרר: איך זה הגיע למצב הקודם?

קארין אלהרר: זאת אומרת, מה היה?

קארין אלהרר: פשוט החלטתם אחרת?

קארין אלהרר: מה קרה לשינוי הזה?

<הרצל בר מג: הייתה חוסר בהירות בין אירוח אורחים מחו"ל לבין הארץ.

<הרצל בר מג: בגלל חוסר הבהירות הזאת פעלו בארץ לפי מה שהיה מקובל בחו"ל ולא פירטו כל מיני פרטים שהיה צריך למסור.

<הרצל בר מג: אבל הרישום נעשה.

<הרצל בר מג: רישום וקבלות נעשו.

נחמן שי: על כל אירוח יש פירוט מי היה האורח ומה הייתה - -

<דניאל גולדשטיין: המטרה, מי האורח, מה גבולות התשלום שמותרים.

<דניאל גולדשטיין: לא שהשתמשתי בזה, אבל אלו הכללים.

<צבי ורטיקובסקי: הייתה חוסר בהירות בדיווח, לא בנהלים.

<דניאל גולדשטיין: בדיווח, לא בנהלים.

קארין אלהרר: כן חבר הכנסת סעדי.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב גברתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

אוסאמה סעדי: אני במקור מכפר שנקרא ערבה, זה ליד סחנין, דיר-חנה, ליד כרמיאל.

אוסאמה סעדי: הכפר הזה מונה היום כ-23 אלף תושבים.

אוסאמה סעדי: אני עדיין זוכר את הדואר בכפר שלי, גברתי היושבת ראש זה אותו דואר מלפני 40 שנה.

אוסאמה סעדי: חדרון עלוב, לא ראוי אפילו להיות מכונה דואר, בקושי 2X2 וזה הדואר היחיד שמשרת אוכלוסייה של 23 אלף תושבים.

אוסאמה סעדי: למרות כל הפניות של ראשי המועצות העוקבים וכל הפניות, אני חושב שזה לא מתאים שבמאה ה-21.

אוסאמה סעדי: אני מניח שכולכם מכירים את הבעייתיות ואת הבעיה של הכפר.

אוסאמה סעדי: אני נותן כאן דוגמה של הכפר שלי שאני יודע, אבל אני קיבלתי הרבה פניות גם מאזורים אחרים, מכפרים אחרים ומערים אחרות שהמצב באמת קשה.

אוסאמה סעדי: לכן כשאנחנו מדברים על אירוח או לא אירוח אני חושב שאלו דברים שמתגמדים

נחמן שי: אתה צודק לחלוטין.

אוסאמה סעדי: מתגמדים ברציונל של חברת דואר שהמוטו שלה לתת שירות לאוכלוסייה, שזה גם בנק דואר ושירותי דואר.

אוסאמה סעדי: אני חושב שפה אני אבקש לשמוע מכם מדוע העניין הזה.

אוסאמה סעדי: אתם יודעים את הבעייתיות הזאת, חדרון עלוב של 2X2 מלפני 40 שנה שלא השתנה המיקום.

אוסאמה סעדי: הבנקים למשל, כל הבנקים פתחו סניפים אחרים חדשים ונותנים שירות יפה, אבל הדואר עדיין מקרטע.

אוסאמה סעדי: זה בושה וכתם על חברת דואר ישראל שיש עדיין היום משרדים כאלה שאפילו לא ראוי לקרוא להם משרדים.

<דניאל גולדשטיין: אני רוצה לענות.

<דניאל גולדשטיין: אין לי תשובה ספציפית, אני רוצה להגיד לכבוד היושבת ראש ולחבר הכנסת המכובד.

<דניאל גולדשטיין: לב המשפט, זה ככה הרבה שנים, זה לא חלק מתכנית ההבראה, זה לא בגלל תכנית ההבראה.

<דניאל גולדשטיין: זה נושא שאנחנו נדרשים אליו בהרבה מקומות - -

נחמן שי: מי בונה סניפים?

נחמן שי: אתם או הרשויות?

<דניאל גולדשטיין: אנחנו.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו בונים סניפים, היום פחות.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו מפעילים סוכנות.

נחמן שי: והסוכן מציג את המבנה.

<דניאל גולדשטיין: הסוכן מציג את המבנה.

<דניאל גולדשטיין: יש מקומות שיש שם סוכנים מוצלחים ועושים עבודה מאוד יפה ויש מקומות, כמו בערבה, שזה פחות טוב.

נחמן שי: חלק מהזיכיון זה שהוא מציג לכם מבנה מסוים ואתם מאשרים את המבנה.

<דניאל גולדשטיין: ברוב המקרים.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו כרגע עושים סקירה גם של המגזר הערבי וגם של מגזרים אחרים כדי לראות איפה באמת יש נקודות כשל כאלה ועובדים על זה קשה מאוד.

<דניאל גולדשטיין: עוד פעם, זה חלק ממערכת מאוד רחבה שהרבה מאוד שנים לא נגעו בה ואנחנו נעים נגד השעון.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו נטפל גם בבעיות הקיימות של תכנית ההבראה, לעמוד בייעדי השירות וגם לטפל בהרבה שנים שלא טופלו.

<דניאל גולדשטיין: אני מבטיח לכבודו שאנחנו בתקופה הקרובה נבוא לבקר ונראה את זה.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו נעים ממקום למקום כדי לפתור את הבעיות.

אוסאמה סעדי: אני אשמח להזמין אתכם.

אוסאמה סעדי: נתאם את זה גם עם ראש המועצה כדי שתבקרו שם, פשוט כדי לפתור את הבעיה הזאת כמה שיותר מהר.

<צבי ורטיקובסקי: אני מבקש להפנות את תשומת הלב, כפי שאמרתי לך חבר הכנסת איתן ברושי, ההערות האלה שנשמעו בדבר רמת השירות הן מבחינתנו התפרצות לדלת פתוחה.

<צבי ורטיקובסקי: משרד מבקר המדינה החליט השנה בתכנית העבודה שלו להפנות תשומת לב מיוחדת לשירות הלקוח בחברת דואר ישראל.

<צבי ורטיקובסקי: גם לדואר בינלאומי וגם לדואר חבילות.

<צבי ורטיקובסקי: אנחנו נמצאים בתחילתו של תהליך ואני מניח שאנחנו נוציא דוחות ביקורת בנושאים האלה.

קארין אלהרר: יש לכם לוחות זמנים לתת לנו?

<צבי ורטיקובסקי: לקראת הדוח הבא אני מקווה - - -

קארין אלהרר: עד אז אני רואה שבדואר ישראל כבר יתקנו את כל הליקויים.

<צבי ורטיקובסקי: אני אשמח לכתוב דוח טוב שכל הליקויים תוקנו.

<צבי ורטיקובסקי: אין בעיה לכתוב דברים כאלה בדוחות.

קארין אלהרר: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו?

נחמן שי: אני רוצה לשאול שאלה ברשותך.

נחמן שי: השינוי באופי הדואר הוא תופעה מוכרת בכל העולם.

נחמן שי: יש פחות דואר נייר ויותר דואר אלקטרוני ויש גם חבילות בהיקפים גדולים מאוד, כנראה שיש תנועה שאנשים מזמינים ומקבלים.

נחמן שי: איך זה משפיע על ההערכות של הדואר?

נחמן שי: בסניפים שאני מגיע אליהם, יותר מאחד, אני רואה ערימות, לא של מכתבים אלא של חבילות שלא מתגברים עליהן.

נחמן שי: אתה מדבר על שני מסלולים.

נחמן שי: מה עשו בעולם?

נחמן שי: אתם יכולים ללכת על תקדימים, אתם לא צריכים להמציא את הגלגל מחדש.

<דניאל גולדשטיין: התמהיל השתנה והדואר הולך ויורד.

<דניאל גולדשטיין: הוא יורד בקצב של כ-6% בשנה, אפילו טיפה יותר.

<דניאל גולדשטיין: זה עולמי ולא רק אצלנו.

<דניאל גולדשטיין: תלוי גם ברגולטור, אם הרגולטור יחליט לעבור לדואר ירוק זה ירד עוד יותר מהר.

<דניאל גולדשטיין: הנושא של החבילות הולך וגדל בצורה מאוד גדולה.

<דניאל גולדשטיין: בערך בין 30% ל-40% בשנה ויכול אפילו לגדול ביותר.

<דניאל גולדשטיין: מדינת ישראל יחסית, כמה שזה מפתיע, יחסית נמוכה בנתוני הצריכה לחבילות לנפש.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו נמצאים בערך ב-4 חבילות לנפש בשנה.

<דניאל גולדשטיין: זה מביא אותנו למשהו כמו 40 מילון.

<דניאל גולדשטיין: היום האנגלים נמצאים ב-49.

<דניאל גולדשטיין: הממוצע האירופאי הוא משהו כמו 13.

<דניאל גולדשטיין: זאת אומרת שיש כאן קפיצה שאנחנו מעריכים שתוך שנתיים יהיו קרוב ל-100 מיליון בשנה – זה משנה את התמהיל.

<דניאל גולדשטיין: לדעתי אנחנו פועלים בדיוק לפי מה שקורה בעולם וזה להפריד את המסלולים.

<דניאל גולדשטיין: המסלול של דואר הנפח מחייב שטח, מחייב פלייט ומחייב מכונות מיוחדות שממינות אותו.

<דניאל גולדשטיין: הבעיה שתהליך הזה, כשאתה מתחיל אותו לוקח משהו כמו 8-9 חודשים בלוח זמנים הכי מהיר שבעולם כדי לבנות ולהקים ולשכור את השטח, ולעשות את כל מה שצריך על מנת להפעיל את הפעילות הזאת.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו נמצאים בתוך זה, עכשיו אנחנו נגד השעון בריצה לתוך התהליך.

<דניאל גולדשטיין: בינתיים אנחנו בונים, לוקחים בתי דואר קטנים ושוכרים שטחים גדולים ומאחדים כמה בתי דואר לעבודה.

<דניאל גולדשטיין: יהיה אזור מיוחד לטפול בדואר הנפח.

<דניאל גולדשטיין: זה יקטין את העומס מבתי הדואר, זה יסדר את המערכת ויחזיר אותה לשפיות.

<דניאל גולדשטיין: זה מה שאנחנו עושים בטווח מאוד קצר.

<דניאל גולדשטיין: הטווח הקצר שאני מדבר עליו שיעשה הקלה ראשונית, זה משהו כמו חודשיים-שלושה.

<דניאל גולדשטיין: בינתיים אנחנו פשוט מזרימים כוח אדם - - -

נחמן שי: יהיה מקום מסוים לבוא לקחת חבילות ויהיה מקום מסוים לחלק - - -

<דניאל גולדשטיין: עכשיו אתה מדבר על נקודת קצה.

<דניאל גולדשטיין: נקודת קצה אותה אנחנו מרחיבים.

נחמן שי: כן, ברור.

נחמן שי: זה מה שמעניין את ה- - -

<דניאל גולדשטיין: רגע, קודם כל דיברתי איך אתה מגיע לנקודת הקצה במהירות.

<דניאל גולדשטיין: נקודת הקצה, אנחנו מרחיבים אותה לכמה.

<דניאל גולדשטיין: יהיה לוקרים, כלומר יהיו מחסנים אוטומטיים כאלה.

<דניאל גולדשטיין: ברבעון הראשון של 2016 יהיו קרוב ל-100 מחסנים אוטומטיים שיהיו פזורים בכל מיני נקודות בארץ.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו פתחנו, אני לא יודע אם שמעת, פתחנו 90 נקודות מסירה בתוך חנויות ובתוך קניונים.

<דניאל גולדשטיין: זה עוד 90 נקודות מגע עם הקהל.

<דניאל גולדשטיין: אנחנו הולכים להרחיב את זה ל-200 תוך זמן מאוד קצר, פשוט זה לעובד נגד השעון.

<דניאל גולדשטיין: זו נקודת המגע העיקרית שבה יקבלו את החבילות.

<דניאל גולדשטיין: יש שירות חדש בפיילוט שהשקנו לפני חודש שנקרא 'דואר בא אלי'.

<דניאל גולדשטיין: אתה יכול להזמין את הדואר אליך הביתה על ידי שליח כנגד תשלום.

קארין אלהרר: והוא יגיע?

<דניאל גולדשטיין: הוא יגיע מהר.

קארין אלהרר: כי היו מקרים שחיכו לשליח ולא הגיע.

<דניאל גולדשטיין: דואר שליחים?

<דניאל גולדשטיין: לא קרה.

קארין אלהרר: דואר שליחים קרה.

קארין אלהרר: אל תגיד לא קרה, זה קרה.

<דניאל גולדשטיין: לא שאני מכיר, פשוט אנחנו עושים סטטיסטיקה.

<דניאל גולדשטיין: זה מגיע ומגיע מהר.

<דניאל גולדשטיין: בסך הכול אתה תוכל אוטוטו למסור הודעה ב-SMS ותוכל לבחור איך אתה רוצה לקבל את הדואר: בלוקר, בחנות או אצלך ליד מקום העבודה.

<דניאל גולדשטיין: למשל אצלך בכנסת, תוכל להגיד שאתה רוצה לקבל את זה בסניף של הכנסת.

<דניאל גולדשטיין: תהייה לנו ממש שדרה שלמה של אפשרויות שירחיבו את היכולת לקבל ויקטינו את התורים.

<דניאל גולדשטיין: בסוף, בחלום שלי, לקבל חווית שירות ולא סתם לתת שירות, אלא שתהייה גם חוויה ללקוח לקבל את השירות.

<דניאל גולדשטיין: זה בערך מה שאנחנו עושים.

<דניאל גולדשטיין: הכול נמצא כרגע בריצה נגד השעון, היינו צריכים לראות את זה מזמן.

<דניאל גולדשטיין: ראינו את זה עכשיו, אין מה לקטר, רצים קדימה.

קארין אלהרר: משרד התקשורת.

קארין אלהרר: איך אתם מפקחים, מסייעים?

קארין אלהרר: מה אתם עושים בעניין הזה?

<יגאל לוי: כמו שאמרנו, משרד התקשורת פחות עוסק בנושאים של דוח מבקר המדינה הנוכחי - -

קארין אלהרר: חבל.

<יגאל לוי: שזה ענייני מכרזים.

<יגאל לוי: ההפרדה היא - - -

קארין אלהרר: אבל אתה יודע שזה תחת סמכות

קארין אלהרר: כם וחבל שאתה בא עם הטיעון הזה.

<יגאל לוי: לא.

<יגאל לוי: לא.

<יגאל לוי: זה לא תחת סמכותנו גברתי.

קארין אלהרר: מה זאת אומרת?

קארין אלהרר: משרד התקשורת הוא הגוף שהוא מעל דואר ישראל?

<יגאל לוי: אני אפרט.

<יגאל לוי: בפתיחת דברייך הצגת את חברת דואר ישראל כחלק ממשרד התקשורת.

<יגאל לוי: התיאור הזה הוא לא כל כך מדויק מכיוון שחברת דואר ישראל היא חברה ממשלתית ומשרד התקשורת הוא הרגולטור של ענף הדואר וגם על חברת דואר ישראל.

<יגאל לוי: לדוגמה, הדוח הנוכחי שהוא לא עוסק בשירותי דואר אפילו לא עבר אלינו, לא הגבנו עליו.

<יגאל לוי: אנחנו לא עוסקים בכוח אדם.

<יגאל לוי: פונים גם אנשים, פונים רבים ללשכת השר או ללשכת המנכ"ל בענייני כוח אדם, אנחנו כמובן מפנים אותם מאתנו.

<יגאל לוי: אנחנו לא עוסקים לא לטוב ולא לרע במינויים בחברת דואר ישראל.

קארין אלהרר: רשמתי לפני.

<יגאל לוי: זה יותר התנהלות של חברת הדואר כחברה ממשלתית ללא קשר לדואר, כמו שכל חברה ממשלתית צריכה להתנהל.

<יגאל לוי: לכן בצדק הופנו השאלות לרשות החברות וגם קיבלו תשובות.

<יגאל לוי: לעניין התנהלות חברת הדואר, חברת דואר עם שירותי הדואר, בהחלט חלק גדול מהדברים כפי שצוין פה מנכ"ל חברת הדואר הוא נדרש פעם בחודש-חודשיים לתת הסברים בפני המחוקק, בפני כל מיני וועדות שמזמינים אותנו, כמובן שלמשרד התקשורת, אני חושב שעל בסיס יומי.

<יגאל לוי: יומי, אם ירושה לי בשפה פחות עדינה משל גברתי שאומרת אומנם דברים נחרצים, אבל בעדינות, הוא נדרש ברמה יומית, הוא וגם סגנו לדווח לי, למנכ"ל וגם ללשכת השר על ההתקדמות שהוא מבצע בכל אחד מהדברים.

<יגאל לוי: אנחנו מובילים רפורמה מאוד קשה בדואר.

<יגאל לוי: חלק מהדברים שציין המנכ"ל אלו חובות שהמשרד הטיל על החברה לצורך מתן שירות טוב יותר.

<יגאל לוי: ברקע הדברים כמובן המצב הכלכלי הקשה של חברת הדואר.

<יגאל לוי: אם אתם זוכרים, בוועדת הכלכלה דנו בזה הרבה.

<יגאל לוי: המדינה כמדינה ולא רק משרד התקשורת, צריכים להתמודד גם עם שירות לציבור וגם עם סכנת קריסה כלכלית של חברת הדואר.

<יגאל לוי: זה אתגר קשה, זה אתגר קשה ולכן זה לקח קצת יותר זמן להשלים את הרפורמה כי לא רצינו להנחית גרזן על החברה.

<יגאל לוי: הכול נעשה בהסכמים ובסופו של דבר וועד העובדים – אני יודע ואני שומע שהמנכ"ל אומר את זה פה, שוועד העובדים נרתם לעניין.

<יגאל לוי: זו התרומה הגדולה שלנו שבסופו של דבר העובדים חתמו על הרפורמה הזאת – בעיקרה, באמת הוא שמצבה הכלכלי של חברת הדואר התייצב.

<יגאל לוי: אנחנו רואים בדוחות הכלכליים האחרונים של חברת הדואר שינוי מגמה.

<יגאל לוי: אנחנו העברנו גם רפורמה בתעריפי חברת הדואר.

<יגאל לוי: הנושא הזה פחות מעסיק כרגע גם את הוועדות הכנסת שמזמינות אותנו.

<יגאל לוי: אני מקווה, אני רוצה להגיד את זה בזהירות המנכ"ל - - -

נחמן שי: הדוחות הכספיים חשובים, אנחנו דיברנו על זה בעבר, אבל השירות יותר חשוב.

קארין אלהרר: זה החיים עצמם, אתם נותנים שירות.

נחמן שי: מאות אלפי אנשים, מיליונים תלויים בשירות הזה.

נחמן שי: אם הדוחות משתפרים זה מאוד יפה, אבל דיברנו על הנושא הכלכלי.

נחמן שי: יותר חשוב לתת לאנשים אפשרות נגישות וקבלת השירות הזה.

נחמן שי: זה המדד הראשון.

<יגאל לוי: בוודאי.

<יגאל לוי: כולנו נמצאים פה כדי שיהיה שירות לציבור, כי אם השירות לא קיים כל השאר לא רלוונטי, לא מעניין אותי ולא את - - -

נחמן שי: השירות, איך אתם מודדים את השירות?

נחמן שי: איך את בודקים אותו?

נחמן שי: יש לכם מדדים כמותיים?

נחמן שי: איך אתם יודעים שהשירות משתפר?

נחמן שי: בעיניי זה מה שקובע.

נחמן שי: אתם הרגולטור, אתם צריכים לשבת להם על הראש.

<יגאל לוי: אני התחלתי בנושא הכלכלי מכיוון שאם חברת הדואר בקריסה כמובן זה משליך על השירות כי הדרישות מחברת הדואר הן בעייתיות.

<יגאל לוי: מנכ"ל הדואר תיאר פה תכנית להקמת מרכז לוגיסטי ענק של חבילות.

<יגאל לוי: הדבר הזה הוא מאוד מאוד יקר.

<יגאל לוי: רק עכשיו מתחילים בדיונים איך מממנים דבר כזה.

<יגאל לוי: המדינה לא תזרים כסף לעניין הזה.

<יגאל לוי: כרגע אנחנו מתחילים לדבר איך אנחנו מסייעים בעניין הזה.

קארין אלהרר: אתה מבין בוודאי שאת האזרח בקצה זה פחות מעניין מי יממן, מתי יממן.

קארין אלהרר: הוא רוצה שהדואר יגיע בזמן.

קארין אלהרר: הוא רוצה לשלוח ורוצה לוודא שגם הצד השני מקבל את זה – זה כל הסיפור.

קארין אלהרר: ההתחשבנות הפנים משרדית לא מעניינו של הציבור.

<יגאל לוי: אני מסכים אתך.

<יגאל לוי: אני רק משתף את הוועדה כרגע ששעושה עבודת עומק קצת יותר מעמיקה מאשר מהכותרת בעיתון ורוצה להבין קצת את כל התהליכים.

<יגאל לוי: אני אומר שהנושא הכלכלי – אתגר גדול.

<יגאל לוי: לגבי השירות שהוא המנדט המרכזי של משרד התקשורת, בוודאי שזה מטריד את חברי הכנסת, מטריד אותנו על בסיס יומיומי.

<יגאל לוי: בנושא הזה נתקלו באמת בקושי.

<יגאל לוי: אני רוצה להגיד למבקר המדינה שפניות הציבור שהוא מציין ושהן רלוונטיות לשנת 014 , הן גדלו מאוד בשנת 2015.

<יגאל לוי: זאת אומרת שהתמונה שמבקר המדינה מציג כאן, והחבר'ה פה גם נפגשו אתנו, התמונה בשנת 2015 תהייה הרבה יותר קשה מהתמונה שאתם מציירים פה.

<יגאל לוי: באמת ב- 2015 תוך כדי רפורמה היו הרבה פניות גם אלינו, גם לדואר וגם לחברי הכנסת שפונים אלינו.

<יגאל לוי: לכן אני אומר שאנחנו מזהים כרגע שני מוקדים שגברתי פירטה, האחד הוא הסניפים והשני חלוקת הדואר.

<יגאל לוי: בנוגע לסניפים, שאלת איך אנחנו רואים את זה, אנחנו באמת רואים התמתנות של הפניות בנושא הזה.

<יגאל לוי: בנושא של העומס בסניפים אנחנו מזהים ברמה גדולה של סטטיסטיקה, כמובן שכל אחד מכיר את המקרים שלו, כפי שתיארת חולון וחבר הכנסת תיאר את כפר ערבה, אבל בסטטיסטיקה הגדולה של הפניות אנחנו בהחלט רואים שבתחום של העומס בסניפים יש פחות פניות, פחות פניות.

<יגאל לוי: פה אנחנו עשינו מספר פעולות רגולציה, לשאלתך, קבענו ברישיון של חברת הדואר מספר קריטריונים כמו עשר דקות המתנה בממוצע בתור, כמו חובה לפתוח את הסניפים עד שמונה בערב, כמו האישור לחברת הדואר להקים את אותם מרכזי מסירה בחוץ, האישור להקים מכונות אוטומטיות שנכיר להם כתחליף לחובה רגולטורית.

<יגאל לוי: אנחנו לא מחליפים את הנהלת חברת הדואר, אבל לתת אפשרות ללכת הכיוונים האלה.

<יגאל לוי: לגבי חלוקת דברי דואר, האמת צריכה להיאמר, המצב לא טוב, המדינה לא מרוצה מהשירות שמסופק כרגע.

<יגאל לוי: אנחנו יודעים על חברת הדואר.

<יגאל לוי: אנחנו קבענו להם קריטריונים ברישיון שהם צריכים לעמוד בהם.

<יגאל לוי: אנחנו חייבו את החברה בשנה הבאה להקים מערכת אלקטרונית למעקב אחר דברי הדואר בארץ.

<יגאל לוי: כבר פורסם מכרז ויש הצעות.

<יגאל לוי: זה בוודאי דבר שייתן לנו תמונה חד-ערכית, אני מקווה חד-ערכית, לגבי מצב החבילות בארץ.

<יגאל לוי: חלוקת הדואר בארץ - - -

נחמן שי: אפשר יהיה לעקוב אחר חבילה מהרגע שהיא מגיעה לכל - - -

<יגאל לוי: הדרישה של המשרד לגבי מאפייני המערכת, הם צריכים להציג לנו אותה ברגע שהם יתקדמו במכרז, שמקצה עד קצה נדע מה קורה, גם עם שקים גם עם דברי דואר מבורקדים כדי שנדע מה קורה איתם.

<יגאל לוי: זאת המטרה המרכזית שלנו.

<יגאל לוי: זה האתגר הגדול של מנכ"ל הדואר ושלנו כמשרד.

<יגאל לוי: עניין חלוקת הדואר – קבענו קריטריונים ברישיון, אנחנו אוכפים אותם בזהירות עם הנחיית-על של המנכ"ל לנהוג כאן בשיא הזהירות כי מצד אחד זה חלק מתכנית ההבראה של חברת הדואר ומצד שני אנחנו בהחלט הרגולטור.

<יגאל לוי: גם הטלנו קנס כספי על חברת הדואר.

<יגאל לוי: אני רק אומר, זו חברת ממשלתית שלנו, אנחנו גם משלמים את הקנס הזה שאנחנו מטילים עליהם ולכן אנחנו נעים פה בזהירות.

<יגאל לוי: ברקע הדברים, נמצא פה נציג רשות החברות, ברקע הדברים יש גם תכנית להפרטה מסוימת של החברה והכנסת משקיע פרטי – זה לא הבייבי שלנו.

<יגאל לוי: זה הבייבי של רשות החברות והאוצר – משקיע שיכנס באחוזים נמוכים לחברת הדואר מתוך תקווה.

<יגאל לוי: אגב, זו החלטת ממשלה, עמדה ממשלתית שאולי היא תכניס כסף פרטי לחברה ואולי דחיפה נוספת לחברה כמו שקורה בעולם.

<יגאל לוי: בהחלט על בסיס יומיומי אנחנו עם מנכ"ל הדואר ועם הצוות שלו לשיפור השירות – זאת המטרה המרכזית שלנו.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם את הדיון ולומר שמחד באמת נשמע שמתבצעת עבודה רצינית והיא ברוכה.

קארין אלהרר: יישר כוח.

קארין אלהרר: מאידך חייבים לשים את הדברים על השולחן.

קארין אלהרר: אמר את זה גם סמנכ"ל משרד התקשורת.

קארין אלהרר: הציבור עדיין לא רואה את זה, לפחות מהפניות שמגיעות לא רק ללשכתי אלא ללשכות של חברי כנסת רבים ושמתפרסמות בתקשורת.

קארין אלהרר: הפניות הן קשות ולכן אני מציעה להמשיך ולהתמיד עד שיהיו אפס פניות.

קארין אלהרר: זה לא דבר שהוא בלתי אפשרי.

קארין אלהרר: נראה שהרבה מהליקויים תוקנו ובכל זאת אשמח לקבל את דוח תיקון הליקויים מסודר.

קארין אלהרר: נתונים לגבי פיצוי פרישה מוגדלים בשנים 2014-2015.

קארין אלהרר: תיק לדוגמה של המכרז האחרון שהיה.

קארין אלהרר: במידה וזה בעייתי, תעבירו אותו למשרד המבקר כדי שהוא יבדוק.

קארין אלהרר: דוח על העסקת קרובי משפחה בשנים 2014-2015 ואת הנוהל החדש לאירוח ומסעדות או הדרך בה הוטמע הנוהל מאז הדוח.

קארין אלהרר: אני אקבע דיון מעקב.

קארין אלהרר: אני מבינה שב-1 בינואר אנחנו אמורים לראות שינויים מבורכים.

קארין אלהרר: לכן אנחנו נקבע את הדיון לחודש פברואר כדי לתת זמן שתעבדו את הנתונים ותראו איך הדברים נעשים.

קארין אלהרר: בחודש פברואר נקיים דיון מעקב כדי לראות האם מצב חברת דואר ישראל השתפר וכמובן אם האזרחים רואים את השינוי.

קארין אלהרר: כמובן זה יהיה דיון שישלב את בקשתו של חבר הכנסת ברושי לעניין החלוקה של סניפי דואר והדואר בפריפריה.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות לכל המשתתפים ולאחל לכם שתצליחו להביא את השינוי המיוחל.

קארין אלהרר: תודה רבה.