הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 50, 2015-11-24 13:45

קארין אלהרר: צהריים טובים לכולם.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות לכנס שדרות על האירוח ולהודות למשתתפי הדיון שטרחו והגיעו לכאן היום.

קארין אלהרר: זה כיף ובעיניי גם מרגש לקיים דיון כחלק מכנס שהוא באמת מאוד מאוד חשוב ולפעמים מאוד נעים, במיוחד בימים האחרונים, לצאת מהאקווריום הזה שנקרא כנסת ישראל, לצאת אל השטח, לראות את האנשים, שלכבודם ובשבילם הגענו לכנסת ישראל.

קארין אלהרר: אני אעשה זאת לעתים תכופות, להוציא את הוועדה לשטח כי אני באמת מאמינה בזה, נבחרי ציבור עובדים בשביל הציבור ששלח אותם ולא להיות עסוקים בדברים אחרים.

קארין אלהרר: אנחנו דנים היום בדוח מבקר המדינה 65ג' בנושא אי מיצוי זכויות חברתיות ואני מזכירה, מדובר בדיון מעקב.

קארין אלהרר: קיימנו דיון ביוני האחרון, נפגשנו לדיון ראשון בנושא וכבר אז חלקתי תשבחות לביטוח הלאומי ולגופים נוספים שעשו עבודה מאוד משמעותית ועל כך באמת ברכה גדולה.

קארין אלהרר: אבל אנחנו עדיין עדים לכך שיש אזרחים שלא מיודעים לגבי הזכויות שלהם ואנחנו ניגע בכל אותם גורמים שעדיין צריכים לעשות עבודה ולקבל גם עדכון מה עשינו מאז.

קארין אלהרר: לאלה מכם שזה דיון ראשון של הוועדה שהם לוקחים בו חלק אז אני אגיד לכם שהרבה פעמים אני נתקלת במצבים שבהם לגופים הממשלתיים יש כוונה טובה, לרגע אני לא חולקת על כוונותיהם הטובות של הגופים הממשלתיים, אבל לא יודעת, אותי לימדו שלא מספיק כוונות טובות, צריך גם תוצאות.

קארין אלהרר: לכן הוועדה עוקבת ותמשיך לעקוב כדי לראות שגם התוצאות מגיעות לאזרחים ולא רק הכוונות הטובות שגם עליהם אנחנו כמובן מברכים.

קארין אלהרר: אני באמת לוקחת על עצמי, כיו"ר הוועדה, ומתחייבת בשם הוועדה כולה שמה שנקרא לא ננוח ולא נשקוט עד שנדע שהנושא הזה, שהוא באמת קרדינאלי לאזרחי מדינת ישראל, לא יגיע לכדי מיצוי תרתי משמע, כי באמת בנבכי הבירוקרטיה של היום מאוד קשה לדעת, הזכויות מפוזרות על פני חוקים, תקנות, נהלים וכדי להבין מי נגד מי זה מאוד לא פשוט.

קארין אלהרר: אני מאמינה שכדי שהגופים הממשלתיים, והכנסת דרך אגב, יעשו את עבודתם בצורה הטובה ביותר צריך לדאוג שבאמת הזכויות מגיעות לאנשים הלכה למעשה.

קארין אלהרר: אז אני רוצה, גברתי ליאורה שמעוני, ממש בקצרה, אם תוכלי, לגבי הדוח.

<ליאורה שמעוני: כן.

<ליאורה שמעוני: שלום לכולם קודם כל.

<ליאורה שמעוני: אני לא רוצה לחזור על מה שאנחנו כבר דיברנו בפעם שעברה, אני רק רוצה לומר כמה דברים שלא דיברנו עליהם.

<ליאורה שמעוני: זה דווקא נוגע יותר להמלצות.

<ליאורה שמעוני: יש בהמלצות שלנו כמה נושאים שאנחנו לא הדגשנו, לא שמנו עליהם דגש בפעם שעברה וחשוב לומר את זה.

<ליאורה שמעוני: אחד מהם זה ה - - - נכון שביטוח לאומי עושה הרבה מאוד ויכול להוות אפילו דוגמה למשרדים אחרים שיכולים לקחת ממנו וללמוד מהפעולות שהוא עושה, אבל יחד עם זאת, יש בעיה אחת מאוד משמעותית, שאני אשמח כאן לשמוע תגובה איך מתכוונים להתמודד עם זה ולדעתי לא התגברנו, זה העניין של הדיווח המאוחר של המעסיקים על ההכנסות, שהוא אחת העילות בסופו של דבר לחוסר היכולת למצות זכויות.

<ליאורה שמעוני: זו נקודה אחת.

<ליאורה שמעוני: נקודה נוספת שלא דיברנו עליה, זה המחלוקת שקיימת בין צה"ל לבין הביטוח הלאומי בנוגע לקצבאות שמשולמות לחיילי מילואים.

<ליאורה שמעוני: מדובר כאן בהיקף גדול מאוד של מיליוני שקלים שראוי לשמוע משני הגופים האם הם הצליחו להגיע לאיזה שהיא הסכמה.

<ליאורה שמעוני: מאוד מאוד חשוב.

<ליאורה שמעוני: הנושא של משרד הבינוי ושיתוף הפעולה מול הביטוח הלאומי בעניין שיתוף המידע.

<ליאורה שמעוני: משרד הרווחה, אני לא יודעת אם יש כאן נציג של משרד הרווחה, הנושא של העובדים הסוציאליים, הנחיה של העובדים הסוציאליים כיצד למסור מידע למי שנזקק לאותו מידע על מנת שהם ישמשו כמתווכים בין הגורמים.

<ליאורה שמעוני: משרד הבריאות באותה מידה, הנושא שחשוב מאוד בימים האלה, זה הנושא כל אתר אינטרנט שיוכל להנגיש את אותם מידעים לגבי הזכויות, מחשבוני זכויות, שזה נושא שבאמת אפילו הממשלה צריכה לקחת את זה על עצמה ולהוביל את המהלך הזה.

<ליאורה שמעוני: זאת הדרך היום כיצד להנגיש מידע, יחד עם אותם עובדים סוציאליים.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: נתחיל אולי מחומרים שהתבקשו בדיון הקודם וטרם התקבלו.

קארין אלהרר: היינו אמורים לקבל את תוצאות המחקר של ברוקדייל בנושא הזה ואני אשמח לדעת איפה זה עומד.

קארין אלהרר: צריך היה לעבור לביטוח הלאומי, לגבי קצבאות לא ממומשות.

קארין אלהרר: האם יש מעקב מסודר בנושא הזה?

קארין אלהרר: נשמח לעדכון, מה השתנה מיוני האחרון וגם אם לא השתנה אם נעשו מהלכים בעניין הזה.

קארין אלהרר: משרד הרווחה, היו אמורים להעביר פירוט בספטמבר לגבי זכויות לא ממומשות, מה ההתפתחויות בהכשרה של העובדים הסוציאליים, כפי שציינה גב' שמעוני, אם התחלתם בלוח הזמנים.

קארין אלהרר: זה נשמט מדברי הפתיחה שלי, אבל אני מאוד שמחה שנמצאים איתנו בדיון גם פרופ' מור-יוסף, מנכ"ל המוסד לביטוח הלאומי וגב' אילנה שרייבמן, המשנה למנכ"ל וסמנכ"לית בביטוח הלאומי.

קארין אלהרר: מעבר לעובדה שהם באים ונותנים את התשובות, אני חושבת שזה מעיד על הרצון של ביטוח לאומי לא להתחמק, כן להגיע, כן לענות.

קארין אלהרר: אפשר לאהוב את התשובות, אפשר להתעמת עם התשובות ואלוהים עדי שאני לא פוחדת מלהתעמת, אבל אני בהחלט רואה לנכון לשבח את הגעתכם המתמדת לדיוני הוועדה ואת העובדה שאתם באמת מתמודדים עם הביקורת ואף מנסים לתקן.

קארין אלהרר: אז פרופ' מור-יוסף, אם תוכל להתייחס למהות.

<שלמה מור-יוסף: ברשותך, אני הכנתי מצגת.

<שלמה מור-יוסף: מי שהיה בבוקר אז ראה גם חלק מזה, אבל היה חשוב לי, ברשותך, זה לא תשובות ישירות לשאלות.

<שלמה מור-יוסף: אני אענה ישירות לשאלות, זו קצת הרחבה של הפעילות שלנו בכדי שתהיה הזדמנות לחברי הכנסת ולך באופן מיוחד להתרשם מהיקף הפעילויות שלנו בכדי לייצר מימוש זכויות הרבה יותר רחב ומשמעותי ואני אענה לכל השאלות שהגשת.

<שלמה מור-יוסף: לגבי דוח יד מכוונת של מכון ברוקדייל, אני מתנצל, זה משהו שהוא אי הבנה.

<שלמה מור-יוסף: הדוח הזה נמצא באתר שלנו כבר יותר מחודשיים.

<שלמה מור-יוסף: שלחנו את זה לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, חשבנו ששלחנו גם אלייך.

<שלמה מור-יוסף: יושבת פה זולי אבוגנים, היא מבקרת הפנים שלנו.

<מזל אבגנים: שלחתי לריקי.

<שלמה מור-יוסף: לא חשוב, אנחנו נשלח את זה עוד פעם, הוא בפאבליק דומיין, הוא באתר שלנו.

<שלמה מור-יוסף: אורי שלח את זה היום עוד פעם, כך שהדוח הזה הוא דוח שהוא קיים, הוא נר לרגלינו לגבי ההמשך ועל הבסיס של הדוח הזה הצלחנו לפתוח דבר ראשון יד מכוונת בבאר שבע, שנפתחה לפני כחודשיים, ובתכנית העבודה לשנה הבאה מועצת הביטוח הלאומי אמורה לאשר לנו אפשרות לפתוח עוד שני מרכזים, אחד בתל אביב ואחד בירושלים.

<שלמה מור-יוסף: זה לגבי יד מכוונת.

<שלמה מור-יוסף: אני אולי אציג.

<שלמה מור-יוסף: החזון של ביטוח לאומי, אני מדגיש, מדבר ברובריקה השנייה שכתוב שירות, שאנחנו נפעל באופן יזום למיצוי זכויות.

<שלמה מור-יוסף: חשוב לי להדגיש את זה, ככה אנחנו רואים את תפקידנו וזה מה שאנחנו מנסים לעשות ולאור החזון הזה אנחנו גם פועלים.

<שלמה מור-יוסף: כאן יש את ההיקפים שאנשים יידעו, זה התקציב ל-2016, מדובר ב-78 מיליארד שקל שאנחנו נשלם בשנה הבאה בחשבונות הבנק של האזרחים.

<שלמה מור-יוסף: זה לא הוצאות תפעול, זה לא הוצאות ניהול, זה לא משכורות.

<שלמה מור-יוסף: מתוך כל הסיפור הזה יש 2 מיליארד תפעול, לא רק משכורות, כל התפעול של ביטוח לאומי ואנחנו נשלם לאזרחים סדר גודל של 76 מיליארד שקל לחשבונות הבנק של האזרחים.

<שלמה מור-יוסף: זה חשוב, בערך 50% הולך לאוכלוסייה המבוגרת.

<שלמה מור-יוסף: זו תשובה לדוח.

<שלמה מור-יוסף: אלה ההערות שקיבלנו, אני אענה דבר דבר.

<שלמה מור-יוסף: לגבי המילואים, אנחנו נפגשנו עם צה"ל, יושב פה נציג צה"ל שהוא בקשר הדוק איתנו.

<שלמה מור-יוסף: עברנו על הנתונים, יש לנו עוד כמה דברים להשלים, לגבי העבר, אבל באופן אקטיבי נשלחים בימים אלה מכתבים למעסיקים ולמשרתים אשר לא הגישו תביעות בגינם.

<שלמה מור-יוסף: צריך לזכור שרוב אי מיצוי הזכויות הוא של המעסיקים.

<שלמה מור-יוסף: אנשי המילואים קיבלו את הכסף, המעסיקים לא פנו לקבל, כי מדובר ביום, ביום וחצי ודברים מהסוג הזה.

<שלמה מור-יוסף: זה לא תקופות מילואים ארוכות ולכן חלק מהמעסיקים לא טרחו לפנות ולבקש.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו פונים אליהם, קודם כל בגין שנת 2013 וכך אנחנו הולכים גם בשנים 2008-2012.

<שלמה מור-יוסף: כפי שאתם רואים פה, זה תהליך סדור שנעשה בתיאום בינינו לבין צה"ל וכמובן מפה ואילך פיתחנו מערכת מחשוב שתמנע את האפשרות שיהיו דברים מהסוג הזה.

<שלמה מור-יוסף: אם הם יהיו אנחנו נתפוס אותם בזמן אמת ולא רק ברטרוספקט.

<שלמה מור-יוסף: לגבי אבטלה.

<שלמה מור-יוסף: הייתה הערה שיש אנשים שמתייצבים בשירות התעסוקה ולא פונים לביטוח הלאומי.

<שלמה מור-יוסף: אז אני לא יודע למי ההערה, ההערה היא לשירות התעסוקה, לביטוח לאומי.

<שלמה מור-יוסף: אני אומר שאני לא יודע למי ההערה, אני הבנתי שההערה היא אלינו.

<שלמה מור-יוסף: אז אנחנו ניזום פנייה, זה תהליך שקורה כבר בימים האלה, למי שהתייצב בלשכת התעסוקה 15 יום לפחות ולא הגיש תביעה לדמי אבטלה בשלושה חודשים שאחרי חודש ההתייצבות הראשון, את התהליך הזה אנחנו נסיים עד סוף השנה ולכן אנחנו באופן יזום נעשה את זה.

<שלמה מור-יוסף: לגבי דמי לידה.

<שלמה מור-יוסף: זה נושא שאנחנו עלינו עליו.

<שלמה מור-יוסף: אנשי הביקורת שנמצאים פה ליוו אותנו בכל תהליך הדוח שלהם בכל פעילות מיצוי הזכויות.

<שלמה מור-יוסף: אני קודם אמרתי לגב' שמעוני שאחד האתגרים לביקורת זה כשמבקרים תהליך שקורה ומתנהל.

<שלמה מור-יוסף: זה לא ביקורת רטרוספקטיבית על דברים שנעשו בעבר, אלא ביקורת על תהליכים שמתהווים ואז הביקורת מהווה גם טריגר מבחינתנו, או לזרז את הטיפול או לתת דברים שאולי לא חשבנו עליהם.

<שלמה מור-יוסף: אז הנושא של דמי לידה זה נושא שאנחנו איתרנו.

<שלמה מור-יוסף: הייתה לנו בעיה, אבל אני מקווה שאולי בכנסת הזאת, בעזרתה של חברת הכנסת קארין אלהרר נוכל להתמודד עם זה.

<שלמה מור-יוסף: כשאיתרנו את הבעיה הסתבר שהבעיה קרתה יותר משנה אחורה.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו יכולים להחזיר את הכסף או את הזכויות רק שנה רטרואקטיבית ולכן חלק מהאנשים שאיתרנו שלא מיצו את הזכויות לא יכולנו למצות את הזכויות.

<שלמה מור-יוסף: יש הצעת חוק של חברת הכנסת אלהרר, להגדיל את תקופת הרטרואקטיביות ואני מקווה שהממשלה תיתן אור ירוק להגיע לחקיקה מוסכמת ולהאריך את התהליך הזה.

<שלמה מור-יוסף: אילנה רוצה להוסיף.

<שלמה מור-יוסף: אילנה היא המשנה למנכ"ל של הביטוח הלאומי.

<אילנה שרייבמן: היות שיש לנו נתונים עד שנה וחצי אחורנית, אז כשאנחנו רואים שיש מישהי שיש לה עבר תעסוקתי והיא כנראה ממשיכה לעבוד, אז ליתר ביטחון אנחנו שולחים מכתב כבר אחרי כמה חודשים, כשאנחנו רואים שהיא לא הגישה תביעה, כדי לאתר גם את הנשים האלה.

<אילנה שרייבמן: על ידי כך אנחנו ממצים עוד יותר.

קארין אלהרר: לכם יש מידע שמועבר אליכם ממשרד הפנים?

<אילנה שרייבמן: מבתי החולים.

<שלמה מור-יוסף: בוא נגיד ככה, על הלידה עצמה אנחנו יודעים, את מענק הלידה אנחנו משלמים, את קצבת הילדים אנחנו משלמים.

<שלמה מור-יוסף: דמי לידה דורשים שהיולדת תתבע, במיוחד אם היא לא שכירה ואם היא עובדת בעבודות מזדמנות.

<שלמה מור-יוסף: אז חלק מהיולדות האלה לא הביאו בחשבון שהן עבדו ואולי מגיע להן משהו.

<שלמה מור-יוסף: לאלה אנחנו מפנים את תשומת ליבן, הרוב הן בהכנסות הנמוכות.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו יודעים שאי מיצוי הזכויות הוא יותר גבוה בהכנסות הנמוכות.

<שלמה מור-יוסף: לגבי החזר דמי ביטוח לשכירים.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו עכשיו עושים עבודה לאיתור מבוטחים אשר קיים לגביהם פוטנציאל לקבלת ההחזר ועם סיום עבודת האיתור יישלחו הודעות למבוטחים.

<שלמה מור-יוסף: זה תהליך שנמצא בעיצומו, אני מניח שזה ייגמר ברבעון הראשון של שנה הבאה.

<שלמה מור-יוסף: החזר דמי ביטוח למקבלי קצבת זקנה שעובדים.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו יודעים שמי שעובד, היה פה חוסר הפגשה של הנתונים האלה.

<שלמה מור-יוסף: גם בזה אנחנו מתמודדים.

<שלמה מור-יוסף: עד תום 2015 יישלחו הודעות ל-8,000 מבוטחים נוספים בגין 2013, כאשר בחודש ספטמבר השנה כבר נשלחו 4,000 הודעות למבוטחים.

<שלמה מור-יוסף: זאת אומרת יש פה הליך עבודה סדור שבא לתת מענה לנושאים האלה.

<תומר רוזנר: כשאתה מדבר על הודעות אתה מדבר על הודעות עם צ'ק בצידן או הודעות שהם צריכים לעשות עוד משהו?

<שלמה מור-יוסף: זה תלוי, חלק מהאנשים צריכים לעשות משהו, חלק מהאנשים מקבלים החזר.

<שלמה מור-יוסף: בגדול אלה החזרים של כספים, אלא אם כן חסר לנו איזה שהוא מידע.

<שלמה מור-יוסף: הנושא האחרון שעלה מהדברים של גב' שמעוני מביקורת המדינה זה איך לקבל את הדיווח בנושא השכר.

<שלמה מור-יוסף: עבר בשבוע שעבר חוק התקציב, חוק ההסדרים, קריאה שנייה ושלישית.

<שלמה מור-יוסף: בתוך החוק הזה הצלחנו להעביר, במקור זו הייתה הצעה של עדי קול, שעל הבסיס הזה יהיה דיווח חצי שנתי ישירות אלינו, לא דרך מס הכנסה, אז לכן מינואר בשנה הבאה נקבל כל חצי שנה דיווח ולכן מקסימום הפער יהיה חצי שנה.

<שלמה מור-יוסף: כמובן שבאופן ממוצע זה יהיה רק שלושה חודשים, כי חלק זה יהיה חצי שנה, חלק זה יהיה חודשיים ולכן זה ייתן לנו אפשרות הרבה יותר טובה להגיע לאנשים מוקדם עם מיצוי הזכויות מצד אחד ועם יצירת חובות מהצד השני.

<שלמה מור-יוסף: אלה היו הנושאים שעלו בדוח.

<שלמה מור-יוסף: שאלת עוד שתי שאלות.

<שלמה מור-יוסף: אחת לגבי מחשבוני זכויות.

<שלמה מור-יוסף: הנושא של מחשבון זכויות לאומי הוא אתגר.

<שלמה מור-יוסף: האתגר הזה להערכתנו לא יכול להיות מורם על ידי משרד ממשלתי אחד.

<שלמה מור-יוסף: לנו באתר שלנו יש עשרות מחשבוני זכויות, אבל הם ספציפיים לנושא.

<שלמה מור-יוסף: אתה צריך להיכנס לנושא, לשים את הפרטים, לדעת כמה אבטלה תקבל, כמה קצבת זקנה תקבל וכך הלאה וכך הלאה.

<שלמה מור-יוסף: יש ישראל דיגיטלית, שאני מקווה שהוא ייקח על עצמו חלק מהאחריות.

<שלמה מור-יוסף: זה צריך להיות מיזם לאומי שמנוהל בצורה לאומית.

<שלמה מור-יוסף: הבעיה היא לא איך להקים את המחשבון, העניין הוא גם איך אתה מעדכן כל הזמן את הזכויות.

<שלמה מור-יוסף: ברוך ה' יש לנו כנסת פעילה והזכויות כל הזמן משתבחות בחלק מהדברים וצריך לתחזק את זה ולכן חשבנו שזה צריך להיות לאומי.

<שלמה מור-יוסף: יש שיח בינינו לבין ישראל דיגיטלית ומשרד הרווחה ואני מקווה שיהיה משהו בעניין הזה.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו כמובן פרטנרים לנושא הזה.

<ליאורה שמעוני: בעניין הזה אם אפשר להוסיף, אנחנו גם המלצנו שזה יהיה צעד ממשלתי.

<ליאורה שמעוני: מטה התקשוב במשרד ראש הממשלה הודיע לנו שעד אמצע 2015 הוא אמור להעלות לאוויר לפחות את האתר.

<צופית חי: עד אמצע 2016.

<צופית חי: זה גם כתוב בדוח.

<צופית חי: תהליך התכנון כבר הושלם, יש גרסת בטא באוויר, יש כבר כמה משרדים שהם בפנים.

<צופית חי: הפלטפורמה הטכנולוגית קיימת, האתגר המרכזי והוא עדיין נשאר והוא יהיה בכל מחשבון לאומי של זכויות, הוא איסוף המידע והנכונות של המשרדים להיכנס לתהליך של העברת כלל המידע.

קארין אלהרר: את מישראל דיגיטלית?

<צופית חי: לא, אני מרשות התקשוב, מנהלת היחידה לשיפור השירות הממשלתי לציבור במשרד ראש הממשלה.

<תומר רוזנר: באמצע 2016 יהיה גם במדינה אתר אינטרנט אחוד?

<צופית חי: בלי המחשבון, ללא קשר למחשבון.

<צופית חי: לגבי האתר, האתר נמצא כרגע בגרסת בטא, יהיה באמצע 2016, לא כל המשרדים יושבים שם.

<צופית חי: האתגר הוא, וזה למרות שיש החלטת ממשלה בנושא, להכניס את כלל המשרדים על הפלטפורמה הזו.

<צופית חי: הפלטפורמה הטכנולוגית קיימת וזה האתגר בכל מחשבון זכויות שלא יהיה קיים, אמר את זה גם מור-יוסף, זה לאסוף את המידע.

<צופית חי: אנחנו מבחינת התקשוב כן הרמנו את הפלטפורמה הטכנולוגית.

<צופית חי: יש כמה משרדים, רשות האוכלוסין הם הראשונים, משרד התחבורה ועוד משרדים אחרים, האתגר הוא באמת להכניס את כל המשרדים על הפלטפורמה הזאת.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

קארין אלהרר: שאלה לי אלייך, את יודעת כבר איזה משרדים ממשלתיים לא מצטרפים למהלך הזה?

קארין אלהרר: כי אנחנו נוכל לפנות אליהם.

<צופית חי: אין לי פה את הרשימה מי ראשון, מי שני, מי רוצה להיות אחרון ורביעי.

קארין אלהרר: יכול להיות שלא פניתם לכל המשרדים?

<צופית חי: פנינו להרבה מאוד משרדים, הבעיה היא לא בפנייה.

קארין אלהרר: אז אני אומר, אני חושבת שלא יהיה חבר כנסת במשכן שיתנגד לאמירה הזאת, אני חושבת שכל המשרדים הממשלתיים צריכים להיות חלק מהמיזם הזה.

קארין אלהרר: בסופו של דבר הכנסת מחוקקת את עצמה לדעת אבל אזרחים רואים מזה הרבה פחות ממה שהיה מצופה.

קארין אלהרר: במשרדים ממשלתיים, במקום לקבל תלונות על קצרים בתקשורת, יש פה הזדמנות פז לתת את מלוא המידע בידי האזרחים.

קארין אלהרר: אל"ף, אני אשמח שתעשו פנייה לכל המשרדים הממשלתיים ואני אשמח לעמוד איתכם בקשר כדי לדעת מי מהמשרדים הממשלתיים מסרב לשתף פעולה בעניין הזה ואנחנו כוועדה נפנה ונטפל בסוגיה הזאת.

קארין אלהרר: זו סוגיה מאוד חשובה, אי אפשר לקיים - - -

<צופית חי: אנחנו מאוד מאמינים בזה, זה גם ייתן מידע לפלטפורמה אחידה על כלל השירותים, כך שהאזרח לא יצטרך כל פעם לנחש, זה גם לא מעניין אותו איזה משרד באמת עומד מאחורי זה, מה שמעניין אותו זה לדעת על השירות עצמו ועל התהליך בו הוא יכול לקבל את השירות.

קארין אלהרר: לגמרי.

קארין אלהרר: אני חושבת שזה אינטרס של כל הצדדים הנוגעים בדבר.

קארין אלהרר: אי אפשר לקיים דיון על דוח מהסוג הזה בלי לדבר על פעולות כפי שאת מציגה ואני בהחלט מברכת על כך.

<שלמה מור-יוסף: אלה היו תשובות ישירות.

<שלמה מור-יוסף: תשובה נוספת ישירה זה מה אנחנו עושים כדי למדוד את מיצוי הזכויות.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו לקחנו על עצמנו גם למדוד את מיצוי הזכויות.

<שלמה מור-יוסף: בשעה 9:00 בבוקר הציג פרופ' גוטליב, שהוא סמנכ"ל המחקר והתכנון שלנו, את כל המחקר והוא עבר גמלה גמלה ואמר באיזה גמלאות כבר עשינו מחקרים, באיזה גמלאות אנחנו אמורים להמשיך את המחקר ולמעשה יש לנו שני אתגרים למיצוי זכויות.

<שלמה מור-יוסף: שני האתגרים זה מיצוי זכויות בנושא קצבאות הנכות ומיצוי זכויות בנושא הבטחת הכנסה.

<שלמה מור-יוסף: אלה שני האתגרים.

<שלמה מור-יוסף: בשאר הנושאים יש לנו נתונים ויש לנו את האפשרות להתעסק עם האוכלוסייה, שזה אחוזים נמוכים שלא ממצים את הזכויות.

<שלמה מור-יוסף: בנושא של הבטחת הכנסה, מצד אחד אנחנו לא יודעים את הנתונים והמחקרים נעשים בימים האלה.

<שלמה מור-יוסף: אני מקווה שבמהלך שנה הבאה תהיה לנו תשובה אמפירית.

<שלמה מור-יוסף: אבל זה לא כל כך משנה לי אם ממצים את זה 50%, 60% או 70%, אנחנו יודעים שיש לפחות 30% שלא ממצים את זה והאתגר שלנו זה איך לגרום למיצוי זכויות יותר גבוה של האוכלוסייה הזו.

<שלמה מור-יוסף: יש לנו תכניות שבעיקרן לייצר לנו עיניים בקהילה.

<שלמה מור-יוסף: אני אחזור לזה ברשותכם אחרי שאני אציג כמה מהנתונים של הפעילות שלנו בנושא מיצוי הזכויות ואני אחזור לקשר שלנו ולעיניים שלנו בקהילה.

<שלמה מור-יוסף: לקחתי לדוגמה את קצבאות הנכות, שגם הן מהוות בעיה, כי אני לא יודע כל מי שחולה.

<שלמה מור-יוסף: כשאומרים לאוכלוסייה נכה רוב האנשים רואים נכות פיזית, רוב האנשים רואים כיסאות גלגלים, מקלות של עיוורים ואנשים שאינם שומעים.

<שלמה מור-יוסף: רוב הנכים שלנו הם לא כאלה, יש הרבה מאוד נכי נפש, יש הרבה מאוד אנשים חולים במחלות רבות ומגוונות שלא נראה שהם חולים.

<שלמה מור-יוסף: לכן זה לא שאנחנו יכולים לאסוף אותם, אנחנו צריכים למצוא את הדרך.

<שלמה מור-יוסף: רק תסתכלו, אם אנחנו מסתכלים על גידול במקבלי קצבאות הנכות בשנת 2011, אז אל"ף, עד היום יש 300,000 מבוטחים ואנחנו בקצבאות הנכות משלמים כ-15 מיליארד שקל.

<שלמה מור-יוסף: דבר שני, אם מסתכלים על המספרים, אז אתם רואים שיש גידול באחוזים גבוהים.

<שלמה מור-יוסף: הגידול באחוזים הגבוהים, למשל כשקצבת ילד נכה ושל השר"מ נובעים לא רק ממיצוי זכויות, הם נובעים גם מהרחבת זכויות.

<שלמה מור-יוסף: בנושא השר"מ את היית מעורבת, בנושא קצבת ילד נכה את היית מעורבת, אז בסופו של דבר יש לנו הגדלה גבוהה מאוד של הנושאים האלה.

<שלמה מור-יוסף: כשאני אומר היית מעורבת, אני מתכוון לחברת הכנסת קארין אלהרר.

<שלמה מור-יוסף: מה שאנחנו גם רואים שמקבלי קצבאות הנכות כל שנה הולכים ועולים, זאת אומרת שיש לנו איזה שהיא פעילות שנותנת תוצאות.

<שלמה מור-יוסף: זה לא מצטמק, זה מתרחב מעבר לגידול באוכלוסייה.

<שלמה מור-יוסף: אם אנחנו מסתכלים על התביעות, אני אמרתי את זה בבוקר, אני אומר את זה עוד פעם, אנחנו חברת ביטוח שרוצה שיתבעו אותה, אנחנו חברת ביטוח שרוצה לשלם לאנשים כאשר מגיע להם ולכן אנחנו גאים כשיש גידול בתביעות לנכות כללית.

<שלמה מור-יוסף: זאת אומרת שאנחנו מגיעים לאנשים.

<שלמה מור-יוסף: אז אם יש פה משנת 2011 גידול של 25% בתביעות האוכלוסייה לא גדלה ב-25%.

<שלמה מור-יוסף: אם יש בילד נכה גידול של 45% ובשר"מ גידול של 32% ובניידות גידול של 12% סימן שבאמת אנחנו מצליחים להגיע, בכל האמצעים.

<שלמה מור-יוסף: זה לא רק אנחנו, ביטוח לאומי.

<קריאה: זו גם הרחבה של הזכאויות.

<קריאה: גם גידול באוכלוסייה.

קארין אלהרר: זה שילוב.

<שלמה מור-יוסף: זה שילוב של כל הדברים האלה גם יחד.

<שלמה מור-יוסף: גם בסיעוד אנחנו רואים עליי בתביעות כל הזמן.

<שלמה מור-יוסף: אז מה אנחנו עושים?

<שלמה מור-יוסף: פה הראיתי לכאורה את התוצאה, מה אנחנו עושים?

<שלמה מור-יוסף: אז בנושא השירות באמת אילנה, שהיא משנה למנכ"ל, לקחה על עצמה גם את האחריות לכל נושא השירות.

<שלמה מור-יוסף: אז קודם כל, רק שאנשים יבינו על איזה היקפים אנחנו מדברים, אנחנו פונים בשנת 2015 ל-20 מיליון פניות של הציבור.

<שלמה מור-יוסף: 20 מיליון בערוצים השונים.

<שלמה מור-יוסף: לשמחתנו הרבה, ותראו את זה בשקף הבא, קבלת קהל בסניפים שזה מצד שמאל יורדת.

<שלמה מור-יוסף: זאת אומרת כל הגידול הוא בערוצים האלטרנטיביים שפיתחנו, שזה מוקדים טלפוניים, שזה אינטרנט, עמדות שירות עצמי.

<שלמה מור-יוסף: האינטרנט עכשיו תופס תאוצה הרבה יותר גדולה כי אנחנו מכניסים שירותים חדשים באינטרנט.

<שלמה מור-יוסף: הייחוד של הביטוח הלאומי זה שכשאתה מפתח שירות אתה לא סוגר שירות אחר.

<שלמה מור-יוסף: זה שפיתחנו אינטרנט לא סגרנו את הסניפים, כך שאנחנו מאפשרים מגוון ערוצים.

קארין אלהרר: והשירות הוא נגיש?

קארין אלהרר: אפרופו קצבאות נכות.

<שלמה מור-יוסף: לנגישות יש כמה רמות וכמה שלבים.

<שלמה מור-יוסף: שלב א' נגישות פיזית, אנחנו מזמן עשינו.

<שלמה מור-יוסף: שלב ב', נגישות חושית, גם מאחורינו, גם לעיוורים וגם לחירשים אנחנו נגישים.

<שלמה מור-יוסף: שלב ג' זה הנגשה של האתר, אנחנו עכשיו בפעילות אינטנסיבית להגדיל את הנגישות של האתר שלנו לבעלי מוגבלויות מהסוגים השונים, חלק מהדברים מקריאים, חלק מהדברים משתמשים בטכנולוגיה אחרת.

<שלמה מור-יוסף: זה נושא שעוד לא השלמנו, אבל הוא נמצא על סדר היום גם של הפעילות וגם של התקציב שלנו.

קארין אלהרר: יש צפי להשלמת הפעילות הזו?

<שלמה מור-יוסף: אנחנו לא יודע להגיד לך את זה ככה.

<שלמה מור-יוסף: תראו, אחת מהמטרות זה גם לצמצם את הבירוקרטיה.

<שלמה מור-יוסף: אחת מהדרכים שאנחנו מצמצמים בהן את הבירוקרטיה זה מאפשרים פנייה ישירה.

<שלמה מור-יוסף: ברגע שהגשת התביעה היא באינטרנט אנחנו לא משתמשים באינטרנט כדואר, זה לא ששולחים לנו כתובת ואנחנו שולחים אותו, ההגשה באינטרנט מכניסה את התביעה לתוך המערכת התפעולית של ביטוח לאומי.

<שלמה מור-יוסף: ברגע שאתה מכניס את זה אתה כבר מקבל אישור שזה בתוך המערכת.

<שלמה מור-יוסף: אתה לא צריך להתקשר, אתה לא צריך לברר, אתה לא צריך לעשות שום דבר נוסף וזה מוריד חלק מהדברים.

<שלמה מור-יוסף: וגם אנחנו לא יכולים להגיד לך 'אדוני, זה לא הגיע' כי זה מאפשר ביטחון גמור שמה ששלחת אכן הגיע.

<שלמה מור-יוסף: אני לא אעבור על מרכיבי תפיסת השירות, אבל חשוב לי שתדעו שאנחנו השקענו בזה הרבה מאוד מחשבה ואנחנו מטמיעים את זה.

<שלמה מור-יוסף: מיצוי הזכויות האקטיבי, אני לא אעבור על כל הרשימה.

<שלמה מור-יוסף: אני רוצה לתת מספר דוגמאות.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו מחפשים את האנשים.

<שלמה מור-יוסף: אמרתי שאין לנו עיניים בשטח.

<שלמה מור-יוסף: יושבת פה העובדת הסוציאלית של שירותי בריאות כללית, אנחנו פנינו לבית חולים סורוקה, שהיה לי הכבוד להיות המנהל שם בעבר, פנינו לשירות הסוציאלי ולמנהל בית החולים ואמרנו לו, 'תראה, מקום שבו נוצרות זכויות לנכות ולסיעוד זה בית חולים, בואו נשתף פעולה.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו רוצים שכל יום תוציאו את כל רשימת האבחנות שלכם, מה שאתם בלאו הכי עושים, אנחנו נממן לכם עובדת סוציאלית שתעבור על סמך רשימות שלנו ויפגישו את הזכויות מבחינת האבחנות.

<שלמה מור-יוסף: מי שעומד באבחנות שאולי יזכו אותו לקצבה, העובדת הסוציאלית הזאת תפנה אליו, בעודו מאושפז, תמלא את התביעה ועם התביעה הזאת היא כבר תגיע אלינו'.

<שלמה מור-יוסף: כשהבן אדם מגיע הביתה התביעה שלו כבר מתנהלת.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו קוראים לזה מחלקה ראשונה, אנחנו חושבים שזו הצלחה גדולה מאוד.

<שלמה מור-יוסף: לא רק אנחנו, מי שחושב בעיקר שזאת הצלחה זה השירות הסוציאלי של בית חולי סורוקה.

<שלמה מור-יוסף: אילנה הייתה אצל סמנכ"ל בתי החולים של שירותי בריאות כללית, ד"ר מיקי שרפ, הוא מאמץ את הפרויקט הזה לכלל בתי החולים של הקופה.

<שלמה מור-יוסף: פה זו מערכת מחשוב אחת.

<שלמה מור-יוסף: מרגע שפתרנו את הבעיה בסורוקה אפשר לעשות אותה בכל בתי החולים, כך שאנחנו נגיע לאנשים האלה בצורה מאוד מאוד מדויקת.

קארין אלהרר: רק כדי להבין, כמה אנשים משתמשים בשירות הזה כבר?

קארין אלהרר: אתם יודעים נתונים?

<שלמה מור-יוסף: אנחנו יודעים נתונים.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו הגשנו את השירות הזה לפרס של מיזם חדשני בשירות הציבורי.

<שלמה מור-יוסף: עברנו את השלב הראשון, אנחנו מציגים את זה בשבוע הבא ולכן יש עושר של נתונים.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו בתחילתו של הדרך, זה עובד ארבעה-חמישה חודשים, אבל זה זכה להיענות גבוהה מאוד.

<שלמה מור-יוסף: את יודעת, מה שלא עובד נזנח.

<שלמה מור-יוסף: עצם העובדה שהשירות הסוציאלי בבית חולים סורוקה ממשיך ועובד עם זה, זה כי הם רואים את התוצאות ולשמחתנו את כל התודות הם מקבלים.

<שלמה מור-יוסף: זה מנוע שמניע את עצמו ואנחנו מאוד מקווים שנצליח.

<שלמה מור-יוסף: בעניין הזה שאמרתי אין לנו עיניים בשטח, אנחנו רוצים שהעובדים הסוציאליים יהיו העיניים שלנו בשטח, לכן פיתחנו מיזם שנקרא 'עו"ס ישיר'.

<שלמה מור-יוסף: אולי, אילנה, תגידי שתי מילים.

<שלמה מור-יוסף: עו"ס זה עובד סוציאלי ישיר, אולי תציגי את זה בשתי מילים.

<אילנה שרייבמן: אנחנו הקמנו אתר לעובדים הסוציאליים ברשויות שמטפלים באנשים שבאתר הזה הם יוכלו להיכנס לתיק האישי של האדם, כמובן כשהוא נותן את הסכמתו, לראות איזה גמלאות הוא מקבל, להוציא לו אישור, לשאול שאלות ישירות את הפקידים, לתת לו את כל המידע שהם צריכים לדעת בשביל לתת לו, איזה גמלאות יש, גם מידע על גמלאות, בצורה מאוד ידידותית וקלה.

<אילנה שרייבמן: אנחנו בימים אלה עושים כנסים בכל הארץ, על ידי כל מנהלי הסניפים שלנו, עם כל העובדים הסוציאליים ברשויות, מראים להם את האתר ואת האפשרויות וזוכים להתלהבות מאוד גדולה וזה למעשה כבר עובד.

<אילנה שרייבמן: זה התחיל לפעול בכל המקומות שבהם כבר הצלחנו להציג את זה.

<אילנה שרייבמן: עד סוף השנה נסיים בכל הארץ.

<קריאה: צריך להתחיל את זה גם עם העובדים הסוציאליים בקופות החולים.

<אילנה שרייבמן: אנחנו רוצים בשלב השני להגיע לבתי חולים.

<אילנה שרייבמן: בשלב הראשון התחלנו, כי רוב האנשים עם המצוקות מגיעים קודם כל ומוכרים מאוד ברשויות.

קארין אלהרר: זה מה שנקרא חדר מיון של קצבאות.

<שלמה מור-יוסף: אתם הרי יודעים על כל נושא אבטחת המידע שהוא לא פשוט, עברנו את כל התהליכים האלה.

<שלמה מור-יוסף: אני רוצה להגיד שזו יוזמה של עובדת סוציאלית אצלנו שבמסגרת קורס ניהול בכיר, אמרנו שכל אחד יבחר פרויקט, זה הפרויקט שהם בחרו.

<שלמה מור-יוסף: הטמענו אותו ובאמת פחות או יותר תוך שנה זה כבר פועל בשטח ואנחנו מקווים שהוא ייתן את התוצאות שלו.

<קריאה: אבל אם שואלים למה לא בקופת חולים סימן שזה נראה חשוב וטוב ובסדר.

<שלמה מור-יוסף: זה כלי שאנחנו רוצים לתת אותו.

<קריאה: סליחה על ההתפרצות, גוף ונפש של בריאות הנפש, במיוחד שחיברו את זה עם קופות החולים, אז יש פה הזדמנות פז לעשות משהו.

<שלמה מור-יוסף: חברים, אנחנו נפיץ את זה לכל מי שירצה ולכל מי שנוכל מבחינה ערכית.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו רואים באנשים האלה את העיניים שלנו בשטח, את העיניים שלנו בקהילה.

<שלמה מור-יוסף: שני נושאים נוספים שאני רוצה להדגיש, אחד זה כן לטלפון, אנחנו עכשיו יוזמים שיחות טלפון לאזרחים שמגישים, בכדי שהם לא יצטרכו, פקיד עובר על זה, מסתכל, אם יש לו או אין לו מה להעיר, הוא מתקשר, אומר 'קיבלנו את התביעה שלך, חסרים שני מסמכים, בוא תשלח לי לפקס או לאי מייל שלי כדי שנקדם את זה', בכדי לקצר את הבירוקרטיה ולייצר מגע אישי.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו גילינו שהנושא של עובדי סיעוד שבאים לביתם של הקשישים, לא כולם נשארים את כל השעות שהם צריכים להישאר, ולכן אנחנו עכשיו בעיצומו של פיילוט שכבר התחיל מספר חודשים.

<שלמה מור-יוסף: מבחינתנו הוא יצא מוצלח מאוד, שכל עובדת שמגיעה לביתו של הקשיש או הקשישה חותמת כרטיס.

<שלמה מור-יוסף: יצרנו מערכת דיגיטלית פשוטה דרך הטלפון ועל ידי זה אנחנו נדע מתי היא באה ומתי היא הולכת ומספיק המכשיר הזה, בכדי שאם צריך להיות שעתיים הם יהיו שעתיים ולא יעשו כל מיני עסקים, 'אני אהיה אצלך חצי שעה וגם אני אקנה לך במכולת ואת תשחררי אותי יותר מוקדם'.

<שלמה מור-יוסף: חלק מכם מנענעים בראש, סימן שאנחנו לא - - - יש פה עוד יוזמה, שלא הייתי מציין אותה, אבל היועץ המשפטי של הוועדה חווה אותה בעצמו, שזו אפשרות לקבוע תור אישי בסניף הביטוח הלאומי.

<שלמה מור-יוסף: אז אולי תספר.

<תומר רוזנר: אני דורש חיסיון על הדברים האלה.

<תומר רוזנר: אני מדבר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי והוא מדליף.

<תומר רוזנר: סיפרתי שהייתי נזקק לאיזה שהוא שירות בביטוח הלאומי לפני מספר שבועות, התקשרתי למספר שמופיע באתר והזמנתי תור לשעה 9:05 והגעתי לסניף ובשעה 9:05 דקות צלצל הפעמון ואמר את המספר שלי וקיבלתי את התור באותו מקום, באותו זמן.

<תומר רוזנר: זה היה - - -

<שלמה מור-יוסף: עדות בלתי תלויה בדבר.

קארין אלהרר: 'לא תיאמנו' מה שנקרא.

<שלמה מור-יוסף: זו כל הפעילות הדיגיטלית שאנחנו עושים, דואר אלקטרוני, מסרונים, סימולטורים, אתר תשלומים, אתר שירות אישי.

<שלמה מור-יוסף: והנה אנחנו רוצים שבן אדם יידע לעקוב אחרי התביעה שלו.

<שלמה מור-יוסף: אז אני אתן לכם דוגמה, אם מישהו הגיש תביעה לסיעוד הוא נכנס לאתר השירות האישי שלו והוא יכול לראות באיזה שלב נמצאת התביעה ומתי היא צפויה להסתיים.

<שלמה מור-יוסף: אם הוא נכנס לאתר האישי, ועשינו מסע פרסום חזק מאוד בשבועות האחרונים, חלקכם נחשפתם לו בטלוויזיה, עם בובות האצבעות האלה, שלאנשים יהיה אתר אישי.

<שלמה מור-יוסף: אתה צריך בסך הכול קוד, וברגע שיש לך אתר אישי כל ההיסטוריה שלך בביטוח הלאומי פרושה בפניך ואז אנחנו גם מפתחים כלים נוספים ואז אתה יכול לדעת על כל דבר באיזה שלב זה נמצא.

<שלמה מור-יוסף: כמו שאתה עוקב אחרי דואר או אחרי אי.

<שלמה מור-יוסף: ביי או דברים מהסוג הזה.

קארין אלהרר: וזה שירות שהוא נגיש?

קארין אלהרר: אני מצטערת שאני עומדת על - - -

<שלמה מור-יוסף: אני לא יודע.

<שלמה מור-יוסף: אני אבדוק את זה.

<שלמה מור-יוסף: היא שואלת אם זה נגיש במובן של נגיש גם לבעלי המוגבלויות.

קארין אלהרר: לכלל ציבור המוגבלים.

<שלמה מור-יוסף: אוקיי.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו רוצים את ועדות הערר כחלק מזה שהשירות ייראה יותר אובייקטיבי.

<שלמה מור-יוסף: המכרז נגמר, נבחר מפעיל, אנחנו רק בתהליכים אחרונים, בהתחלת 2016.

<שלמה מור-יוסף: הנושא של יד מכוונת, אמרתי, צפון, דרום, מרכז, אלה דברים שקורים.

<שלמה מור-יוסף: הדוח של ברוקדייל יהיה מול עיניכם ותוכלו גם להתרשם ממנו.

<שלמה מור-יוסף: ואני חושב שבסך הכול אלה הדברים.

<שלמה מור-יוסף: בכדי לחזק את הקשר גם עם העמותות אנחנו עושים בשבוע הבא, ביום הנכה הבינלאומי, קראנו לכנס הזה 'מקום בלב', הזמנו את כל העמותות שמייצגות חולים לשולחנות עגולים איתנו, להבין מה הצרכים שלהם, להבין איך אנחנו יכולים לסייע לקבוצות ספציפיות של בעלי מחלות שאנחנו צריכים או לייצר להם תהליך שונה, או לייצר להם טפסים שונים, או לייצר להם הסברים שונים.

<שלמה מור-יוסף: אנחנו נגד זה שלכל מחלה תהיה קצבה מיוחדת למחלה, אבל אנחנו בהחלט מודעים שלכל קבוצת חולים יש צרכים אחרים.

<שלמה מור-יוסף: זה הייעוד של יום הנכה, מארגן אותנו אגף הנכות שלנו בראשותה של לימור לוריא וכמובן אילנה שרייבמן ואני מאוד מקווה שזה יהיה מוצלח.

<שלמה מור-יוסף: זה היה רק לתת תחושה שאנחנו מתעסקים בזה, זה לא משהו שאנחנו רק עונים על ארבע השאלות שהתבקשנו, אלא זה תהליך ארוך.

קארין אלהרר: פרופ' מור-יוסף, אם הייתם עוד קצת לא היו לאזרחים טענות.

<תומר רוזנר: אל חשש.

<שלמה מור-יוסף: הציפיות עולות כל הזמן וזה טוב ואנחנו מנסים לעמוד בציפיות.

<אלי שליין: אני אומר, דווקא היום פניתי ואני פונה וכל פנייה, אני חייב להגיד פה על השולחן וגם לוועדה, כל פנייה שפניתי לשלמה מור-יוסף, הכול נענה בחיוב ואני מקבל תשובות.

קארין אלהרר: יפה.

<אלי שליין: רק מה שלי חסר, וזה משהו בעניין של מיצוי זכויות וגם אמרתי את זה בבוקר וזה מאוד מאוד חשוב, זה שיהיה באתר גם אפשרות להגיש לפי תקנה 36.

<אלי שליין: שיהיה לא רק להגיש תביעה של נכות כללית, נפגעי עבודה, כל הענפים, שתהיה אפשרות.

<שלמה מור-יוסף: את רואה שהציפיות עולות?

קארין אלהרר: בסדר, זה מעלה את הרף כל הזמן.

<שלמה מור-יוסף: בסדר גמור.

<אילנה שרייבמן: זה גם לא בעייתי במיוחד וזה יהיה.

<שלמה מור-יוסף: התחלנו בקצבאות נכות, שזו אחת הקצבאות המסובכות.

<אילנה שרייבמן: זה ברשימה, תאמין לי, בתכנית העבודה.

קארין אלהרר: המטרה היא באמת לייתר מאכרים ועורכי דין מיותרים בעניין הזה.

קארין אלהרר: עורכי דין הם לא מיותרים בערכים מוחלטים, שלא ייצא מפה הציטוט הזה, גם אני עורכת דין, אנחנו לא מיותרים, אבל בעניין הזה באמת אין צורך.

קארין אלהרר: אז תודה רבה על הדברים.

קארין אלהרר: אני רוצה לעבור למשרד הבינוי והשיכון, רונן.

קארין אלהרר: הבינוי והשיכון, אתם מבלבלים אותי, אתם כל פעם משנים.

<רונן כהן: נכון להיום.

קארין אלהרר: זה תלוי קדנציה, מה שנקרא.

קארין אלהרר: אז קודם כל אני רוצה לציין שבאמת עניתם לדברים שהיו בסיכום הדיון הקודם, אבל לא קיבלתי את דוח תיקון הליקויים בצורה מסודרת, שדיברנו עליו, אז אני אשמח כן לקבל אותו.

קארין אלהרר: דבר נוסף, לוח זמנים להמשך עבודה.

קארין אלהרר: לגבי מידע בנושא זכויות בתחום הדיור לנתמכי הביטוח הלאומי, מקבלי הקצבאות.

קארין אלהרר: היה דיון, יש דיון?

קארין אלהרר: איפה זה עומד?

קארין אלהרר: אני אשמח לתמונת מצב.

קארין אלהרר: וגם לגבי שיתוף פעולה שלכם עם רשות המסים להנגשת מידע בנוגע לאותם אזרחים שהם בעלי הכנסה נמוכה.

קארין אלהרר: אני גם אשמח לדעת איפה הדברים עומדים.

<רונן כהן: אני לא באתי עם מצגת כמו ששלמה הגיע.

קארין אלהרר: גם הממל מובן לנו.

<רונן כהן: אני אומר את זה בפרגון.

<רונן כהן: כאזרח אני גאה בהם.

<רונן כהן: בנושא של מיצוי זכויות, צריך לחלק בין שניים.

<רונן כהן: קודם כל אנחנו שותפים לעמדת המבקר ואני חוזר על זה, על זה שיש פער בין אלה שמקבלים לבין אלה שיכולים לקבל ומגיע להם לקבל.

<רונן כהן: עוד דבר חשוב לומר זה שאין לנו גם מגבלה תקציבית.

<רונן כהן: אמר מנכ"ל ביטוח לאומי, כל מי שתובע, גם אנחנו.

<רונן כהן: אין לנו שום תקרה ולכן אנחנו לא מנסים, אין לנו שום אמביציה מיוחדת להסתיר את הזכויות.

<רונן כהן: יש כמה דברים שהם בסיסיים בנושא של מיצוי זכויות ותיכף אני אדבר על זה.

<רונן כהן: אחת, זו רמת הסיוע שלנו.

<רונן כהן: בשונה מאשר ביטוח לאומי, שהוא נותן קצבת קיום, אצלנו אנחנו נותנים את זה בגין מגורים, בגין המצאת חוזה מגורים והסיוע לחלק מהקבוצות הוא מאוד נמוך, כך שגם אם אני אתן לו את ה-700-800 שקל הוא לא יכול לשכור בזה דירה, אז חלק מהאוכלוסייה, זה לא אפקטיבי מספיק.

קארין אלהרר: אז הן לא מממשות.

<רונן כהן: הן לא מממשות.

<רונן כהן: אנחנו יודעים את זה כי אנחנו יודעים שיש קבוצה של כמה אלפים, יש מספרים, של אנשים שכבר מכירים אותנו וניגשו והוציאו תעודות זכאות וקיבלו תעודת זכאות והם לא המציאו חוזה.

<רונן כהן: אנחנו מבינים את הפער.

<רונן כהן: זה דיון נפרד, הנושא של הפער, הרבה דובר בו במסגרת ועדת אלאלוף.

<רונן כהן: הדבר השני שעשינו זה היה פעם איזה שהוא חסם של המקומות בהם ניתן לממש את הסיוע.

<רונן כהן: הייתה רשימה ארוכה של יישובים שבהם גם אם אתה עומד בקריטריונים הם לא יישובים שאפשר לממש בהם את הסיוע.

<רונן כהן: הסרנו את החסם הזה.

<רונן כהן: יישובים קטנים בעיקר והסרנו את החסם והנה גידול.

<רונן כהן: לא מספיק.

<רונן כהן: דווקא זאת ההזדמנות שלנו, אולי הצורך שלנו לראות שיש מקומות שכנראה לא מספיק מודעים לזכויות.

<רונן כהן: יש כמה דרכים להגיע ללקוחות.

<רונן כהן: אחת זה ליצור מרכזים שהם יותר נגישים לאנשים, יותר קרובים אליהם, שהם מפוזרים ונמצאים באמת במקומות ולא במרכזי הערים, והדבר השני זה להגיע לאנשים בעקבות מידע שיש לך שאתה יודע שהוא לכאורה יש סיכוי גבוה שהוא גם זכאי.

<רונן כהן: אני רוצה להגיע לחלק היותר מאתגר, זה איך אנחנו מגיעים לאנשים.

<רונן כהן: אנחנו מקיימים דיאלוג עם ביטוח לאומי, דיאלוג מצוין.

<רונן כהן: קובי נמצא פה.

<שלמה מור-יוסף: קובי הלפרין, זה איש הקשר בינינו לבין משרד השיכון.

<רונן כהן: איש קשר ואנחנו מתקשים למצוא את הדרך להפגיש ברמת המידע, מבלי לפגוע בצנעת הפרט, ולגשת לאנשים בעניין הזה.

<תומר רוזנר: אבל אתם יכולים לשלוח מכתב באמצעותם, לדברר את זה בלי לפגוע בבעיית הפרטיות.

<תומר רוזנר: את המכתב שלך הוא ישלח.

<רונן כהן: אני אסביר את זה.

<רונן כהן: מי הוא הזכאי הפוטנציאלי?

<רונן כהן: הוא זה שאו הכנסתו נמוכה, או שהוא נתמך על ידי הביטוח הלאומי והוא חסר דירה.

<רונן כהן: המוסד לביטוח לאומי נותן את - - -

<תומר רוזנר: הוא יודע אם אתה חסר דירה או לא.

<רונן כהן: הוא לא יכול לתת לי.

<תומר רוזנר: הוא לא ייתן לך, את המכתב שלך תן אתה לו.

<תומר רוזנר: אתה נותן לו את המכתב והוא ידברר עבורך.

<תומר רוזנר: אם זה עולה כסף אז - - -

<רונן כהן: הביטוח הלאומי, גם באתר שלו וגם המכתבים שלו, עד כמה שאני זוכר, לפחות מפגישה שהייתה לנו מזמן עם אילנה, הוא כותב לו שכדאי לו - - -

<תומר רוזנר: באתר כן, במכתבים לא בטוח.

<רונן כהן: הוא כותב לו שכדאי לו להיכנס לאתר ושם הוא יראה ואפילו הוא מפנה אותו.

<תומר רוזנר: לא, אז למה שלא - - - רק רגע - - -

קארין אלהרר: רגע, שנייה.

קארין אלהרר: אני רוצה לשמוע אותו.

<רונן כהן: אנחנו כמובן לא מתנגדים שביטוח לאומי יודיע בכתב, אין לנו שום התנגדות כזאת ואני מניח שאם זה אפשרי אז כמובן אנחנו נשמח, אבל לפי מה שאני מבין ביטוח לאומי שולח את המכתב רק לאנשים שהם - - - בקיצור, אין לנו שום התנגדות, היה פעם איזה שהוא ניסיון, אפשר לחדש אותו עוד פעם.

<רונן כהן: יש לנו איזה רעיון קצת יותר יעיל, לשם כך אנחנו צריכים שרשות המסים תיתן בידי הביטוח הלאומי גישה למידע.

<רונן כהן: קובי, אתה רוצה להסביר כמה מילים על זה?

<קובי הלפרין: יש מידע במס הכנסה ובמשרד השיכון ובגלל כל מיני כללים של פרטיות - - -

קארין אלהרר: הפרוצדורה הורגת אותנו.

<רונן כהן: זה מעבר ליכולת שלנו לעקוף את הכללים של צנעת הפרט ואני לא יכול לחשוף את כל המידע של - - -

קארין אלהרר: תומר, אתה באמת חושב שהגנת הפרטיות חזקה מכל דבר אחר?

<תומר רוזנר: לא, אבל אפשר לפתור את זה, כמו שאמרה גב' שמעוני, בשיטות מאוד פשוטות.

<קריאה: פשוטות לגמרי.

<קריאה: לא צריך לעשות פרויקט גדול, בסך הכול הביטוח הלאומי יעביר בשבילך את המכתבים, כי המידע בכל מקרה נמצא אצלו.

<קריאה: כל המידע נמצא אצלו, גם של רשות המסים.

<שלמה מור-יוסף: קובי, אולי תתייחס?

<קובי הלפרין: יש פה בעצם שלושה ארגונים שהשילוב שלהם ביחד, זה ביטוח לאומי, רשות המסים ומשרד השיכון, השילוב של המידע ביחד יוצר את מיצוי הזכויות.

<קובי הלפרין: אפשר למצוא כל מיני.

<קובי הלפרין: זו דרך אחת, יש דרך אחת שביטוח לאומי יעשה כבר את ההפגשה הזאת עם קובץ הנכסים ומקבלים הקצבאות וייתן למשרד השיכון.

<קובי הלפרין: יש פה כמה חלופות שאותן מנינו יחד ועשינו הערכות ישימות וגיבשנו איזה כיוון שאנחנו רוצים להתקדם איתו.

<קובי הלפרין: הכיוון, כמו שאמר רונן, אנחנו חשבנו שברגע שניתן למשרד השיכון את הקובץ של הגמלאות מוצלב יחד עם הקובץ של רשות המסים יהיה לו את הקובץ מזוקק כדי לפנות לאנשים.

<קובי הלפרין: אנחנו חושבים שזה הפתרון הכי אלגנטי.

<קריאה: אבל משרד המשפטים מתנגד.

קארין אלהרר: רגע, תנו לו להשלים.

<קובי הלפרין: כולם רוצים להתקדם לאותה מטרה.

<קובי הלפרין: אנחנו חושבים שזאת החלופה שאנחנו נרוויח בה את הכי הרבה תועלות.

<קובי הלפרין: אם נגלה שלא נצליח להתקדם נבחן לחלופות אחרות.

<קובי הלפרין: אבל כרגע אנחנו חושבים שזה הפתרון וביחד נחשוב איך לקדם את זה.

<תומר רוזנר: כמו שאמרה הגב' שרייבמן, יש לזה פתרונות, גם בתקנות הגנת הפרטיות, חילופי מידע בין גופים ציבוריים, יש לזה כללים יחסית פשוטים, זה דבר שהוא אפשרי.

<תומר רוזנר: זה נעשה כדבר של יום ביומו בין רשויות.

<תומר רוזנר: אם רוצים אפשר.

<רונן כהן: אנחנו בדקנו משפטית.

<רונן כהן: אנחנו עדיין לא הגענו לשלב של זה, אבל בדקנו משפטית האם לתכלית של לתת ולא לשלול אפשרי.

קארין אלהרר: אז מתי נוכל לראות תוצאות?

<רונן כהן: אנחנו נעדכן - - -

קארין אלהרר: אני אגיד לכם, אני רוצה להגיד שאני נחמדה אך אסרטיבית.

<רונן כהן: אנחנו נעדכן אתכם - - -

קארין אלהרר: היה דיון ביוני ועברו מאז אי אילו חודשים ואני קיוויתי מאוד וציפיתי לשמוע תשובות קונקרטיות מה נעשה, מה לא נעשה ומה שלא נעשה, גם דד ליין למתי אני יודעת להגיד שאפשר לסמן וי על המשימה.

קארין אלהרר: אני לא יודעת מה עשיתם קודם אבל אלה תשובות שכבר היו אמורות להינתן או לפחות לתת לי לוח זמנים.

קארין אלהרר: אז בואו תתחייבו ללוח זמנים.

<רונן כהן: אנחנו מתחייבים שתוך חודש, אנחנו במשולש, אם צריך נבוא אלייך שלושת הגופים, ואם צריך את הגישור נבקש את הסיוע בגישור.

קארין אלהרר: אני מתגלה כמגשרת אלופה.

קארין אלהרר: אין לי תעודת מגשרת, אני שוקלת ל - - -

<רונן כהן: אני חושב שנידרש לגישור, אבל אני מאמין שנוכל גם להגיע לשם.

קארין אלהרר: אז תוך חודש אני מקבלת טלפון בעניין.

<רונן כהן: תוך חודש את מקבלת טלפון ותצטרכי אולי להזמין קפה אבל - - -

קארין אלהרר: קפה עליי.

<רונן כהן: יש עוד דברים שאנחנו עושים במקביל לדבר הזה.

<רונן כהן: זה איזה שהוא ניסיון.

<רונן כהן: קודם כל בשוטף אנחנו בקשר מאוד מאוד הדוק עם רשויות מקומיות, עם עובדים סוציאליים ועם משרד הבריאות בכל התחומים הרלוונטיים כדי להגיע ללקוחות הפוטנציאליים.

<רונן כהן: לפני כמה חודשים יצרנו קשר עם ארגון שקוראים לו 'כל זכות', מצאנו שהוא באמת יעיל מאוד ומועיל מאוד ואנחנו מאמינים שבזכות השותפות הזאת הצלחנו להגדיל את כמות האנשים שהם עובדים עם הכנסות נמוכות, לא נתמכי הביטוח הלאומי, כי יש שם אנשים עם הכנסות נמוכות, הצלחנו להגיע לכמות מממשים גדולה יותר.

<רונן כהן: אנחנו לא יודעים בוודאות שזה המקום, אבל אנחנו יודעים שבעקבות הפרסום והדרך שעשינו יחד עם 'כל זכות' היה גידול מאוד בהתעניינות בתחום שלנו.

<רונן כהן: כמה מהם באו?

<רונן כהן: אנחנו לא יודעים, אבל אנחנו יודעים שהיה גידול ואנחנו יודעים שבקבוצה הזאת של עובדים בהכנסה נמוכה היה גידול.

<תומר רוזנר: מה עם הגשת בקשות און ליין?

<תומר רוזנר: רק אני אספר שהבוקר סיפר מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון שמחר יעלה אתר לאוויר בנושא של קבלת תעודות זכאות לצורך מחיר למשתכן, כלומר בנושא של זכאי משרד השיכון לרכישה כבר יש כנראה פתרון.

<רונן כהן: בזכות המאמץ של מטה הדיור נוצרה איזה שהיא פריצת דרך לאיזה שהוא קושי שהיה שרשות המסים, וזו לא טענה כנגדם, שהם מחייבים שאדם יתייצב בפני פקיד ויחתום על זה שהוא מוכן שיבדקו לו בקובץ שלהם ויבדקו את הפרטים שלהם.

<רונן כהן: זה היה צריך לעשות רק דרך התייצבות בסניפים.

<רונן כהן: הם הסכימו לאחרונה, ממש לפני כמה שבועות, ואנחנו עכשיו הולכים לעבוד על ממשקים, שיהיה אימות ממוחשב מול מרשם האוכלוסין בשיטה הזאת של כמו הר הכסף ויהיה גם אימות מול רשות המסים ואנחנו לאט לאט ניכנס, לאט, כי זה ייקח כמה חודשים, שנוכל להיכנס להרשמות באינטרנט ולהתחיל תהליך ולסיים תהליך באמצעות אתר האינטרנט.

<רונן כהן: באמת פריצת הדרך הייתה בזכות המחיר למשתכן הזה, אבל יש לנו כוונה להחיל אותו גם על אנשים שהם משכבות החלשות יותר.

קארין אלהרר: מתי נראה את זה?

<רונן כהן: האתר עולה מחר, האפשרויות לסיים את כל התהליך באתר האינטרנט, זה מתוכנן כרגע, אם הכול יעבוד כמו שצריך, בפברואר.

קארין אלהרר: זה לא עוד הרבה זמן.

<רונן כהן: זה לא עוד הרבה זמן, אבל זה המנגנון.

<רונן כהן: ברגע שיהיה קיים מנגנון כזה אנחנו יכולים לקחת אותו ולאמץ אותו לשאר.

<רונן כהן: זה לא רק לרוכשי דירות.

<רונן כהן: אנחנו רואים בזה, באמת אני אומר, הזדמנות ואחרי שנרוץ איתו ונראה שזה עובד כמו שצריך אנחנו - - -

<קריאה: מה שיש שם - - -

<רונן כהן: לא, זה עניין של מסות.

<רונן כהן: אני מזכיר לכם שהאוכלוסייה שבה אנחנו מתעסקים בהחלט נכנסת יותר לאתר אינטרנט ובהחלט משתמשת בזה יותר ויותר, אבל חלק קטן איננו מגיע כי הוא רוצה לראות בעין את הפקיד ורוצה לראות - - - ואנחנו נעשה את זה במקביל ואנחנו נפתח את זה.

<רונן כהן: אנחנו עוד לא שם, אבל זה הכיוון שלנו ואנחנו נוקטים פה בצעדים.

<רונן כהן: דבר אולי אחרון לומר, שאנחנו מתחילים לפעול, כבר פיילוט יוצא, בנושא של מרכזי זכויות.

<רונן כהן: במקרה אנחנו קרובים לשדרות, כבר מתחילת 2016 יהיה מרכז זכות שאנחנו נממן חלק מאותם רכזים שיפעלו בקרב הציבור להגדיל את הידיעה שלהם והמידע ואנחנו נמדוד את זה כמובן בתוצאה.

<רונן כהן: אנחנו לוקחים מקום מסוים, אם אנחנו רואים שהיה בו איקס אנשים שזכאים ובתום תקופה היה איקס פלוס אז אנחנו יודעים שזה מצליח.

<רונן כהן: אנחנו נתחיל בתחילת 2016 בשדרות ובבאר שבע.

<רונן כהן: אנחנו עושים סוג של שותפות עם הרשות המקומית, אנחנו מממנים חלק מהאנשים.

<רונן כהן: אנחנו מבינים שהאתגר שלנו זה דווקא להיות ברשויות החלשות יותר.

<רונן כהן: לכן אנחנו מפתחים, יש כל מיני רעיונות, קול קורא כזה או אחר, איך אנחנו מגיעים לרשויות כאלה שאנחנו נממן את מלוא, זה לא יהיה ברשות, אלא זה יהיה חוצה מספר רשויות ונעשה את זה שם.

<רונן כהן: אני מקווה שעד סוף 2016 אנחנו נהיה עם כבר כמה מרכזים כאלה.

<רונן כהן: המטרה היא לחזק את מרכזי העוצמה, את אלה שהוקמו בעקבות ועדת אלאלוף, לחזק אותם בצד הדיורי.

<רונן כהן: אלה הדברים על רגל אחת.

קארין אלהרר: שאלה לי אליך.

קארין אלהרר: בשונה מהמוסד לביטוח לאומי שעובד על פי חוק והזכאויות של האזרחים מעוגנות בחקיקה ויש שורה תקציבית מסודרת, הזכאויות של משרד השיכון הם בנהלים, איך זה בא לידי ביטוי?

קארין אלהרר: זאת אומרת נניח שהגישו עשרות אלפי בקשות.

<רונן כהן: אין מגבלה.

קארין אלהרר: אין מגבלה תקציבית על העניין?

<רונן כהן: ובלבד שעונים על הכללים של ה - - -

קארין אלהרר: על הקריטריונים.

<רונן כהן: במשרד האוצר קובעים מה הם הקריטריונים, בעצם הקריטריונים נקבעו מזמן - - -

קארין אלהרר: לא, השאלה אם הם לא השתנו כתוצאה מה - - -

<תומר רוזנר: ברור שהם השתנו.

<תומר רוזנר: אם תהיה הצפה ישתנו הקריטריונים.

<רונן כהן: אם תהיה הצפה יכול להיות שיבואו משרד האוצר ויגידו 'זה פה משבר כלכלי, תקציבי, צריך לבדוק'.

<רונן כהן: אבל אנחנו לא שם.

<רונן כהן: אני גם חושב, אנחנו יודעים מה שיעור הבעלות במדינה, 66%, 70%, תלוי כל אחד איך הוא מסתכל על זה, בסך הכול אנחנו יודעים שהאוכלוסייה שלנו היא די מוגדרת, היא לא מגודרת ב - - -

<ליאורה שמעוני: אתה יודע מה שיעור אי המיצוי?

<רונן כהן: לא.

<ליאורה שמעוני: אתה יכול להעריך את זה?

<ליאורה שמעוני: אתם בכלל מנסים לאמוד את זה?

<רונן כהן: אנחנו ניסינו באמצעות כל מיני מידעים של ביטוח לאומי, בוועדת אלאלוף, אנחנו עוד לא יודעים בוודאות, אנחנו יודעים שמדובר בעשרות אלפים בטוח.

<תומר רוזנר: עשיתם מדגם או משהו כזה לחקור את החסמים או משהו?

<קריאה: הוא אמר לגבי שכר הדירה, שזה גבוה.

<רונן כהן: אני אמרתי.

<רונן כהן: דובר על העניין הזה שאנחנו בדקנו את מספר האנשים שמחזיקים ביד תעודת זכאות ומספר האנשים שהם לא, אנחנו לומדים מהמוסד לביטוח לאומי על מספר אנשים שמקבלים קצבאות, אבל להגיד לכם שיש לנו מידע מדויק, התשובה היא לא.

<רונן כהן: לא גם לא מדויק וגם לא - - -

<תומר רוזנר: בדיוק, זה חשוב להגיד.

<קריאה: אבל צריך להגיד שהקריטריונים מאוד מאוד קשים לקבל אפילו את הסיוע הזה.

<רונן כהן: הקריטריונים שלנו הם לא קשים, אבל הסכומים הם לא גבוהים.

<רונן כהן: הקריטריונים, אני חושב שכל מי שהוא מנתמכי ביטוח לאומי זכאי, כל מי שהכנסותיו עד 8,000 שקל זכאי.

<רונן כהן: נכון שאפשר יותר, אני לא אומר שלא.

<קריאה: זה לא מדויק.

<קריאה: תשים את הדברים על השולחן.

<קריאה: אם אין לך 175% ומעלה עם כושר תעסוקה אתה לא מקבל.

<קריאה: אם אתה תקבל חלופה, נכה נפגע עבודה שיש לו רק 20% הוא לא יקבל אצלך.

<רונן כהן: אתה צודק.

<קריאה: אז תשים את הדברים על השולחן, שהקריטריונים מאוד מאוד - - - וגם מה שאתם נותנים וכל שקל הוא חשוב, אבל אתם לא נותנים, יש הבדל בין אמא חד הורית שמקבלת לבין בחור בודד שמקבל את זה וזה הבדל תהומי.

<קריאה: חד וחלק.

<קריאה: אני אומר את זה ושם את זה על השולחן.

<קריאה: אבל לא רונן קובע את ה - - -

<קריאה: אבל אני מציג את הבעייתיות בוועדה.

<קריאה: בתור אחד שכן מקבל אני מציג את זה.

<רונן כהן: זו ההזדמנות ואני מקבל את זה, לא רק בהבנה, אלא בהסכמה.

<קריאה: זה לא אישי.

<רונן כהן: זה לא שאני יושב על הגדר ואני נעול.

<רונן כהן: בסך הכול, תקשיבו, כדי להגדיל את שכר הדירה זה מיליארד שקל בשנה.

<רונן כהן: זאת אומרת כל 100 שקל שאתה רוצה לתת זה מעלה לך ב-100 מיליון שקל.

<רונן כהן: יש לזה משמעות.

<רונן כהן: אז אני לא בא בטענות כלפי מקבלי ההחלטות התקציביות, זה סדרי עדיפויות של המדינה, אני לא קובע אותם ואנחנו השתדלנו ככל שיכולנו בוועדת אלאלוף לשים את כל מה שאפשר על השולחן כדי שיהיה מידע ומקבלי ההחלטות יוכלו להחליט.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: עורך דין רוזנר, רצית להוסיף משהו?

<תומר רוזנר: לא.

קארין אלהרר: בסדר.

<דינה נבו: שמי דינה, אני גרה בשדרות, אני מתנדבת במרכז זכויות חברתיות, כמו אלי ועוד כמה אנשים.

<דינה נבו: אנחנו - - - של דיור ציבורי.

<דינה נבו: מכל הנציגים המכובדים, הייתי רוצה לדעת באמת לאיזה כתובת אפשר להפנות את הפנייה.

<דינה נבו: אני אסביר.

<דינה נבו: בעבר, אפילו לפני חצי שנה, פנינו למתן חן ומתברר שמתן חן נעלם ויש חברה אחרת, מילגם, חברה שעדיין לא מבוססת, עדיין אין לה שום קשרים, אין להם אפילו טלפונים.

קארין אלהרר: סליחה, אני מתנצלת, מה זה חברת מתן חן?

<רונן כהן: אני אסביר.

<רונן כהן: לנו יש הדלפקים קדמיים שנותנים את השירות, זה זכיינים.

<רונן כהן: אחת לכמה שנים אנחנו חייבים לפי חוק חובת המכרזים לצאת למכרז.

<רונן כהן: אנחנו לא אוהבים את זה אבל אין ברירה, והחברה מתן חן לא זכתה במכרז, נכנסה במקומה חברה אחרת.

<רונן כהן: מה שאני יכול להגיד שהחברה האחרת נכנסה ממש בנעליה, היא החליפה אותה באותם מקומות, עם אותם פקידים - - -

<דינה נבו: בכובע אחר.

<רונן כהן: בכובע אחר, אבל מבחינת התהליכים אלה אותם תהליכים.

<רונן כהן: אם יש בעיה של פערים, עכשיו אני צריך לצאת טיפה יותר מוקדם, אם תוכלי לצאת איתי ותיתני לי את הפרטים שלך.

<רונן כהן: אם זו בעיה רוחבית אני אטפל בה רוחבית, אם זו בעיה נקודתית אני אטפל בה נקודתית.

<רונן כהן: אבל בסך הכול הפריסה, להיפך, גדלה.

<דינה נבו: אני אשמח.

<רונן כהן: אם יש עוד שאלות בתחום הסיוע בדיור אני אשמח לשמוע עכשיו.

<קריאה: חברות המתווכות מופיעות באתר שלכם?

<רונן כהן: בוודאי.

<דינה נבו: זו הכתובת?

<דינה נבו: שאנחנו נדע למי לפנות.

<רונן כהן: בהחלט.

<רונן כהן: דרכם פונים.

<רונן כהן: אם יש לך בעיה ש - - -

<דינה נבו: לזה התכוונתי.

<רונן כהן: אם את רוצה לתת לי בעיה נקודתית שאת לא פותרת אני עכשיו אקח אותה ואני אדאג שזה - - -

קארין אלהרר: והוא מתכוון לזה.

<תומר רוזנר: יש באמת אצלכם מוקד תלונות ציבור?

<רונן כהן: כן, בוודאי.

<רונן כהן: יש לנו מחלקת פניות ציבור ותלונות ציבור, שהיא מקבלת תלונות גם באינטרנט וגם בפקס וגם בכתב.

<רונן כהן: יש לנו מוקד טלפוני.

<רונן כהן: אני לא מגיע לביטוח לאומי, אני גם לא רוצה להגיע לשם, 20 מיליון לא, מספיק לנו 300,000, 350,000 בשנה.

<רונן כהן: אנחנו שואפים לפחות.

<בקי קשת: אני אתחיל בדברים של משרד השיכון.

<בקי קשת: אני אתמצת.

<בקי קשת: הבעיה של מיצוי זכויות הוא לא רק בלהגיע לאנשים שלא יודעים ולא מצויים, יש בהחלט בעיה מאוד קשה במיצוי גם של מי שהגיע לשלב שהוא יודע שיש ונדרש להתחיל להמציא מסמכים ופרוצדורות בסיסיות שבאמת השתפרו בביטוח לאומי, שיש לך באמת אישור מיד כשהם קיבלו.

<בקי קשת: במשרד השיכון, באמצעות כל המי ומי, זה הרבה מאוד חומרים ומשהו פשוט כמו אישור 'קיבלנו מסמכים א', ב', ג', ד' ממך', אין כזה דבר.

<בקי קשת: המיצוי, גם מרגע שיודעים ועד המיצוי בפועל, יש כשלים רבים מאוד מאוד ונוצרת בעיית אמון קשה בציבור שעוד מחזק את אי מיצוי הזכויות.

<בקי קשת: התחושה היא שאני עוד פעם אגש ועוד פעם אביא ולא יודעים איזה מסמכים, הם איבדו, לא איבדו וכו' וכו', לא נאריך זמן, אבל אני חושבת שגם בעניין הזה יש צורך בעבודה על התהליך של המיצוי גם מהרגע שיודעים עד השלב באמת מצליחים לקבל את הסיוע.

<רונן כהן: הבחינה הזאת היא בחינה - - - האיש צריך לקבל מה הוא המציא וכמה זמן זה לוקח.

<רונן כהן: 85% בכלל לא רואים את משרד השיכון, הם רק מזינים את הנתונים, זה עובד במערכת מקוונת בלילה, זה עובר עיבוד, למחרת, מקסימום 48 שעות, יוצאת לו או זכאות או לא זכאות.

<רונן כהן: אם הוא המציא חוזה שכירות בשבוע לאחר כך הוא כבר מקבל את הכסף.

<רונן כהן: זה נכון.

<רונן כהן: איפה אולי זה קצת יותר קשה?

<רונן כהן: זה בחריגים.

<רונן כהן: זה נכון.

<רונן כהן: לכן בואו נשים את זה רק בפרופורציות הנכונות.

<רונן כהן: נכון, בוועדת חריגים אתה צריך מסמך ועוד מסמך, כי אתה צריך ליצור את הסיבה, ואנחנו מחפשים את הפרצה הזאת לתת, אבל אנחנו בהחלט צריכים אותה, לא לכל אחד שניגש אנחנו יכולים לתת וזה נטל אדמיניסטרטיבי, אני לא יכול להתכחש לו, אבל מבחינת לוחות הזמנים אנחנו השתפרנו מאוד.

<רונן כהן: פעם היו מחכים שלושה חודשים, היום כבר תוך 21 יום לכל היותר אנשים מקבלים תשובה.

<רונן כהן: לכל היותר, אני אומר, 21 יום.

<רונן כהן: אפשר לבדוק אותנו.

<רונן כהן: אם חסר מסמך כזה או אחר שממתינים ללקוח אז זה מתעכב, אבל - - -

קארין אלהרר: אבל מעדכנים אותו שחסר מסמך?

<רונן כהן: אנחנו עשינו במקרה בדיקה ומצאנו שיש פניות פתוחות ואין עליהן פעילות, הן רדומות ואנחנו כבר הודענו, הכנסנו מערכת שנמצאת בהליך של הרצה, שהיא מתריעה, במידה שלא מטופל צריך להודיע לו בדרך כזאת או אחרת ואם הוא לא ממשיך, אז הפנייה הזאת נסגרת.

<רונן כהן: זה כדי להניע את התהליכים.

<רונן כהן: בכל מקרה רשמתי גם את הנקודות האלה, שיש את הרצוי ויש את המצוי ויש פער אולי בין מה שאנחנו חושבים שקיים ואולי מה שקיים ואנחנו ננסה גם לראות ולצמצם את זה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

<בקי קשת: אני יכולה רק ביחס לביטוח לאומי לומר כמה מילים?

קארין אלהרר: רק נשחרר את מר רונן כהן.

קארין אלהרר: רונן, תודה רבה.

קארין אלהרר: נשחרר אותו לעכשיו, לא לכל הזמן, כן?

קארין אלהרר: תשאירי את השאלה, אני רוצה לפנות קודם למשרד הבריאות ולציין שגם בתשובה שנשלחה באוגוסט לגבי תיקון הליקויים הרוב תוקן.

קארין אלהרר: אז שאפו.

קארין אלהרר: משרד הבריאות.

קארין אלהרר: בזמן שאתם מתארגנים אני רוצה לברך את האלוף דיין שנמצא איתנו כאן, מארח הכנס.

קארין אלהרר: התחלתי בתודות, זה כנס חשוב מאוד בעניין הזה.

קארין אלהרר: עניינים חברתיים הם לב ליבה של עבודת הוועדה לביקורת המדינה.

קארין אלהרר: אז תודה רבה.

עוזי דיין: אני יכול לברך?

קארין אלהרר: בבקשה.

עוזי דיין: ברוכים הבאים.

עוזי דיין: אני רוצה לומר לכם תודה ולהסביר למה זה כל כך חשוב לכנס, לא למה חשובה הוועדה ולמה חשובה הכנסת, זה לא אנחנו נחליט, אבל למה זה חשוב לכנס.

עוזי דיין: דרך אגב, המילה כנס בעברית יוחדה רק לכינוס של הכנסת ובשש השנים הראשונות הדפתי כל מיני טענות למה קוראים לזה כנס, כי כנס זה רק של הכנסת.

עוזי דיין: עכשיו לענייננו.

עוזי דיין: יש פה שאלה כבדה בכנסים כאלה איך אתה באמת משפיע.

עוזי דיין: לא איך אתה עושה כנס ומדברים על זה ועוסקים בשאלה מה זה עושה לי ולא יוצא מזה שום דבר.

עוזי דיין: זה לא מובן מאליו איך עושים את זה ובפרט לא לכנס ולכן אנחנו, במשך השנים, הלכנו לשני דברים.

עוזי דיין: האחד, שכל מושבי הכנס יהיו מעשיים.

עוזי דיין: זאת אומרת צריך להציג בעיה ולהציג את פתרונה ולא רק להגיד 'יש בעיה' ולצייר אותה בצבעים כאלה ואחרים.

עוזי דיין: כל ההצלחות שהיו לכנס במשך השנים נוצרו כתוצאה מגישה כזאת.

עוזי דיין: למשל החקיקה נגד תעסוקה פוגענית הוצגה בכנס שדרות בתור דבר ראשון.

עוזי דיין: אני זוכר שדפנה ברק ארז באה ואמרה 'יש בעיה ויש נושא', אמרתי 'תשבי תכתבי חוק, שאם זה היה תלוי בך זה היה החוק במדינה'.

עוזי דיין: היא כתבה את זה, הלך לכנסת עם שינויים כמובן וזה וזה ואנחנו יודעים שעד היום לא הכול נפתר, כמובן, אבל דבר מאוד מעשי.

עוזי דיין: אותו דבר למשל עסקים חברתיים.

עוזי דיין: עלה כאן במושב לפני ארבע שנים, נדמה לי, בא חנוך ברקת ואמר שיש דבר כזה עסק חברתי ולא מכירים בזה ולא דואגים ולא מבינים ולא זה.

עוזי דיין: אז עשו על זה מושב.

עוזי דיין: אחר כך אספנו במין שולחן עגול את כל הגורמים הרלוונטיים לזה, זה היה לפני שנה או שנתיים, האוצר, הקרנות לעסקים חברתיים, אין כל כך הרבה, יש לדעתי שתיים באופן מעשי, העסקים החברתיים עצמם ועוד ועוד, ביטוח לאומי, שהוביל דבר כזה, ובסופו של דבר סוכם בשולחן הזה על הצעה לדבר שהאוצר לקח והוביל, הוציא כידוע קול קורא, מכרז יותר נכון, זכו כבר שתי הקרנות היחידות לעסקים חברתיים בארץ, דואליס ו-IBL וככה עושים דברים.

עוזי דיין: הדבר הראשון היה להיות מעשי, גדול תלמוד שמביא למעשה.

עוזי דיין: הדבר השני הוא לגלגל את זה בצורה הטובה ביותר למגרש הפוליטי.

עוזי דיין: בניגוד לכל מה שהעמותות וזה ותמיד אומרים, בסוף אין לנו על מי לסמוך אלא על הקאדר הפוליטי.

עוזי דיין: ואחרי שאנחנו גומרים להסביר וללעוג ולתת ציונים נמוכים, אפילו אנחנו עשינו על זה שאלת סקר אהדה, הפוליטיקאים הגיעו מקום שני מהסוף, רק אחרי צעירים שלא משרתים בצבא, כמה נמוך אתה יכול להגיע?

עוזי דיין: אבל מי בוחר אותם?

עוזי דיין: מה, האיחוד האירופאי החליט מי יהיו הפוליטיקאים בישראל?

עוזי דיין: הכול שלנו.

עוזי דיין: ולכן זה לא רק ראוי ומעשי, אלא מכל הבחינות נכון שיחליטו את ההחלטות האלה במגרש הפוליטי.

עוזי דיין: איך מעבירים אותם למגרש הפוליטי?

עוזי דיין: אחת, בחלק המעשי, חקיקה, שדולות בכנסת וכו', ולכן ההזמנה הפתוחה לכל ועדות הכנסת לבוא לכנס שדרות ולדון בנושא שהן בוחרות, לא אנחנו אומרים.

עוזי דיין: בכלל צריך מאוד להיות זהיר בזה.

עוזי דיין: לפני שלוש שנים הציעו לנו לעשות את כנס שדרות בכנסת והיו לזה הרבה תומכים וכו' ואני אמרתי שזה דבר לא ראוי.

עוזי דיין: אסור לעשות דבר כזה, לדעתי זה מפחית או מרדד את חשיבותה של הכנסת, מה, היא צריכה כנסים שיעשו בה?

עוזי דיין: היה כנס אחד שעשו בכנסת פעם, דרך אגב, אבל לא כדאי להסתמך על זה.

עוזי דיין: לכן אחד הדברים שעושים את הקשר הזה זה הגעה לכאן, דיון בדברים שהוועדה קובעת, הרבה פעמים הם כן דומים לדברים שעולים בכנסת, אבל לא בהכרח.

עוזי דיין: ולכן על זה תודה והערכה שלנו.

עוזי דיין: תודה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד הבריאות.

קארין אלהרר: אני באמת רוצה לשבח על כך שהעברתם תשובות וגם רוב הדברים באמת תוקנו, אבל יש מספר דברים שתאריך הביצוע שלהם, כפי שאתם ציינתם בתשובה, הוא נובמבר 15' או 31.12 ואני אשמח לעבור על הדברים ולראות איפה הם עומדים.

קארין אלהרר: האחד זה היערכות לפעילות מערכתית בעבודה סוציאלית במשרד הבריאות, כולל בניית תכניות הטמעה ויום עיון למנהלים.

<איילת גרינבאום: מלכה פרגר תציג את זה.

<מלכה פרגר: אכן קיימנו את כנס המנהלים שעוסקים בעבודה סוציאלית במערכת הבריאות, מכל המערכת, בתי חולים, קופות חולים, לשכות הבריאות, כל מערכת הבריאות על כל התחומים.

<מלכה פרגר: היה שם גם פאנל, שמענו אנשי מקצוע מהתחומים השונים, כולל מבקר המדינה שהעלה את הנושא הזה לסדר היום בעצם, ובמהלך היום עבדנו גם סביב שולחנות עגולים על תכנית עבודה ואנחנו בתהליך של בניית תכנית עבודה לכלל המערכת.

<מלכה פרגר: כיום גם בתכניות עבודה הגשנו בקשה ואנחנו מגישים בקשה למשרד בתקווה שניענה ונוכל לקדם את זה בצורה המיטבית.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: לגבי מיצוי זכויות ניצולי שואה בבתי חולי וקופות חולים?

קארין אלהרר: כתוב 'הוקפא עקב היעדר תקציב'.

קארין אלהרר: מי החליט להקפיא את התקציב?

קארין אלהרר: מה קרה?

קארין אלהרר: של מי הייתה ההחלטה?

<מלכה פרגר: התכנית הייתה ממומנת על ידי החברה להשבת נושא הנספים והיא הייתה מיועדת לשנתיים, קיבלנו הארכה לשנה שלישית והתקציב הסתיים.

<מלכה פרגר: לגבי התכנים תיכף תשמעי.

<מלכה פרגר: אבל יש לנו כן תכנית שעובדת היום במערך בריאות הנפש, למיצוי זכויות של ניצולי שואה במערך בריאות הנפש בכל הארץ.

<מלכה פרגר: גם כאן זה תקציב משותף עם ועידת התביעות ומשרד הבריאות, התכנית פועלת במשך שנתיים עד יוני 2016 ובזה היא תסתיים מחוסר תקציב.

קארין אלהרר: כנראה בזה יסתיימו גם ניצולי השואה.

<חנה שליט: אנחנו טיפלנו בניצולי שואה, נעזרנו במימון של החברה לתקופה יותר ממושכת.

<חנה שליט: אנחנו נגענו בחיים, אני עושה עכשיו סיכומים, של כ-200,000 ניצולי שואה בדרך זו או אחרת.

<חנה שליט: למרות שהתכנית הסתיימה העובדים הסוציאליים בקהילה ובבתי חולים, ובהזדמנות זו אני רוצה להזכיר לכולם שאנשים חיים בקהילה ובית חולים זו אפיזודה בחיים, אז צריך לחשוב גם על - - -

קארין אלהרר: השאלה אם זו לא אפיזודה חוזרת ונשנית.

<חנה שליט: אבל תמיד אדם חוזר הביתה.

<חנה שליט: אני מרחיקת לכת ואומרת שבית חולים זה גם קהילה, סורוקה נהייתה בקהילה, זה בית, אני הולכת לבית מלון כשאני רוצה לבלות ואני הולכת לבית חולים כשאני חולה.

<חנה שליט: אנחנו ממשיכים לטפל - - -

<קריאה: את לא מתבלבלת?

<חנה שליט: אם התבלבלתי אז הכול בסדר, כי יכול להיות שאני אצא מבית מלון חולה.

<חנה שליט: אני אתן רק דוגמה ובזה אסיים.

<חנה שליט: הבוקר כשהגענו לפה אנחנו הפצנו את המידע שלנו לכל אנשי הצוות בכל שירותי בריאות כללית באתר הפומבי, השם שלי, הטלפון שלי נמצא, ובדיוק כשהגענו לפה צלצלה אחות על ניצולת שואה שרוצה פרטית, היא תיתן תעודת זהות, אני כל חודש מקבלת מהאוצר את כל רשימת ניצולי השואה שמקבלים רנטות לסוגיהן, אנחנו ממשיכים בזה למרות שאין לנו מימון, גם בבתי החולים וגם בקהילה.

קארין אלהרר: ברשותך - - -

<חנה שליט: ברשותך, אני אעביר לך את חוברת הסיכום.

קארין אלהרר: בסדר, אז אני אודה לך, אבל ברשותך וברשות משרד הבריאות, אני מתכוונת לפנות לשר הבריאות ולשר האוצר בעניין הזה, כי באמת, לא מספיק שנזכרנו מאוחר מדי לתת להם סיוע, אז גם את המעט שנשאר, את זה לא ניתן?

קארין אלהרר: זה נראה לי מאוד לא תקין ואני משתמשת במילים זהירות כדי לא לומר דברים שאני - - - בעניין הזה אני באמת חושבת שיש מקום לעשות - - -

<טלי צינמון: אני מתחברת לכל מילה שאמרה חברתי מהכללית.

<טלי צינמון: רק להוסיף, שמכבי, מעבר לכל העשייה של העובדים הסוציאליים שממשיכה בניצולי השואה, בחרה להמשיך לממן את תקני הרכזים אחרי שהחברה להשבה הפסיקה.

<טלי צינמון: אנחנו ממשיכים כרגיל.

קארין אלהרר: הסיפור העצוב שהיה עם החברה להשבה רק מלמד אותנו שהמדינה צריכה לקחת טיפה יותר אחריות וטוב יעשו אם יעשו את זה מוקדם ממאוחר.

קארין אלהרר: אבל באמת תצא פנייה של הוועדה לשני השרים וכולי תקווה שהחברתיות שלהם תבוא לידי ביטוי גם בעניין הזה.

קארין אלהרר: לגבי הגדרת סטנדרט אחיד לבית חולים, להנגשת זכויות מטופלים ומאושפזים, הצפי לביצוע היה 31 בדצמבר, זה יעמוד בצפי?

<איילת גרינבאום: אני רוצה לספר על העבודה שלנו, כי יש לנו עבודה שהיא לא רק בבתי חולים, היא חוצת מערכת, יש לנו נציגים מכל מערכת הבריאות בוועדה, הזמנו גם את קובי מהביטוח הלאומי להיות שותף בוועדה ועוז הגיע לפגישה הראשונה והציג את דוח המבקר, כדי לחבר את כל הנוכחים.

<איילת גרינבאום: יש לנו גם נציגי מטופלים בוועדה וחשוב לי לציין שנושא הנגשת הזכויות הוא חלק מאוד משמעותי מהפעילות שלנו.

<איילת גרינבאום: אנחנו יודעים שזה מתפקידנו, אנחנו רוצים לסייע גם לשאר המשרדים ובכלל לממשלה בהנגשת הזכויות האלה לאוכלוסיות.

<איילת גרינבאום: יש לנו שלוש מטרות מרכזיות בוועדה.

<איילת גרינבאום: הראשונה היא להגדיר סטנדרט בכלל להנגשת זכויות כי אנחנו יודעים שהיום לא מגיעים לכל המטופלים, גם כשהם מאושפזים וגם כשהם בקהילה, ולא מנגישים להם את הזכויות כמו שצריך ופה אנחנו רוצים להגדיר סטנדרט.

<איילת גרינבאום: המטרה השנייה שלנו היא להגדיר ערוצים שונים של הנגשת זכויות כי בערוץ המסורתי של העובדים הסוציאליים, כמו שראינו בדוח המבקר, חסרים מאות תקנים שהמערכת שלנו כנראה שלא תקבל ולכן יש דרכים נוספות להנגשה של זכויות ואנחנו עובדים על זה, אם זה שילוט ודפי מידע בבתי החולים ובמרפאות הקהילה בנושאים הרלוונטיים, במרפאות הספציפיות ובבתי החולים הספציפיים, אם זה במוקד שנקים בתוך מוקד כל הבריאות שלנו ונרחיב אותו גם לנושאי הנגשת הזכויות.

<אילנה שרייבמן: התחייבתם גם לנו בתשובה שעד 15 ביולי אתם תשלימו את עניין ההנגשה שלא באמצעות עובדים סוציאליים, לרבות תקן בבתי חולים ובקופות החולים.

<איילת גרינבאום: לגבי תקנים של עובדים סוציאליים?

<אילנה שרייבמן: לא, תקן שהוא לא תקן של עובד סוציאלי.

<איילת גרינבאום: מנהלי שירות מונו בכל בתי החולים בארץ ובקהילה יש ראשי אגפי שירות, יש כבר אגפי שירות בכל הקהילה.

<איילת גרינבאום: זה פרויקט משותף, שאנחנו רואים אותו, של שירות ועבודה סוציאלית עם שיתוף פעולה באמת מדהים של כל המערכת.

<איילת גרינבאום: כמו שראיתם, כולם פה, כל מי שהגיע לוועדה הזאת הם גם חלק מוועדת ההיגוי שלנו ויש גם אנשי שירות בתוך הוועדה.

<איילת גרינבאום: והמטרה השלישית שלנו, פרט להנגשת זכויות לא בדרך המסורתית אלא באמצעים נוספים, היא באמת הנושא של מיצוי זכויות.

<איילת גרינבאום: מתי אנחנו הופכים להיות יותר יוזמים, מתי אנחנו מתערבים ומסייעים למטופלים שצריכים אותנו בהנגשת הזכויות.

<איילת גרינבאום: לצורך כך כבר קיימנו שלושה מפגשים ומתוכננים עוד שלושה מפגשים, אנחנו לומדים את מה שמבוצע כי מבוצעות הרבה מאוד פעילויות מקומיות, נקודתיות במקומות שונים.

<איילת גרינבאום: גם בקופת חולים כללית וגם במכבי וגם בבתי החולים השונים.

<איילת גרינבאום: יש לנו פה את עידית מהדסה, עם מרכז המידע כיוונים שמאוד מרשים אותנו, היא גם תציג את הפעילות שלה לוועדה.

<איילת גרינבאום: באמת לבוא וללמוד מה יש היום, ללמוד מהצלחות.

<איילת גרינבאום: מיפינו את כל הבעיות שקיימות היום, לראות איזה מענה אנחנו נותנים.

קארין אלהרר: שאלה לסיכום.

קארין אלהרר: אנחנו התחייבנו לסיים בשלוש.

קארין אלהרר: טופסי 17, בדיון הקודם עלה שיש אוכלוסיות שצריכות לקבל טופס 17 באופן קבוע ואפשר אולי לנסות לייצר פתרון שימנע טרטור.

קארין אלהרר: הבאנו לדוגמה נשים בהריון ועוד אוכלוסיות נוספות.

קארין אלהרר: יש התקדמות בעניין?

<קריאה: חולי נפש שמקבלים שירותים.

<קריאה: גם בריאות הנפש.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

קארין אלהרר: יש חולים כרוניים שכן זכאים, אז אני אשמח לקבל התייחסות בעניין.

קארין אלהרר: כמה דקות תהיו איתנו ואז נתפזר.

קארין אלהרר: נתפזר שמחים הפעם.

קארין אלהרר: אני חושבת שזה הדיון הראשון, מאז תחילת כהונתי, שאני יוצאת מהדיון שמחה.

<קריאה: זה בגלל שאת בשדרות.

קארין אלהרר: אני אבוא לפה יותר.

<איילת גרינבאום: אז לגבי בריאות הנפש יש פה את חיה מהאגף בריאות הנפש שתוכל להתייחס.

<איילת גרינבאום: אני אגיד רק שברמה הרוחבית אנחנו מבצעים מיפוי בתוך המשרד כדי לזהות את האוכלוסיות שצריכות את טופס 17 לתקופה יותר ארוכה ולא כל פעם לכל טיפול בנפרד.

<איילת גרינבאום: זה כן משהו שנמצא על סדר היום שלנו ואנחנו בחודשיים הקרובים נעביר סוג של המלצות יותר מפורטות.

קארין אלהרר: רק מה שאני רוצה לדעת במסגרת האסרטיביות, מתי אני אקבל תשובה לעניין הזה?

<איילת גרינבאום: בסוף ינואר.

קארין אלהרר: אני רושמת לפניי, סוף ינואר.

עוזי דיין: זו חידה שאני, משהתחלתי ללמוד מתמטיקה אני תוהה בזה, למה קוראים לזה טופס 17?

עוזי דיין: זה מספר ראשוני?

עוזי דיין: מה הסיפור?

<קריאה: צריך לשאול את ותיקי הדור.

<קריאה: זה אחד לפני ח"י.

עוזי דיין: זה קצת פחות מח"י.

קארין אלהרר: חברים, לפני סיום נציג משרד הביטחון.

קארין אלהרר: שמעתי ממנכ"ל המוסד לביטוח לאומי שהגעתם להסדרה של הנושא ואני בירכתי על כך.

<שלמה מור-יוסף: הגענו להסכמה במה שהצגתי ויש עוד נושאים שאנחנו צריכים לסגור ביחד ויש דו שיח שמתנהל.

קארין אלהרר: אז כמו שביקשתי מהביטוח הלאומי אני אבקש גם ממך, מתי אני מקבלת את ההסדר הסופי המוחלט ונוכל לצאת בהצהרה מרגשת למשרתי המילואים שהדבר נטמע במערכת?

<חוסיין חוסייסי: לדעתי השוטף יקרה מהר מאוד.

קארין אלהרר: מהר מאוד זה לא תאריך.

<שלמה מור-יוסף: לא, השוטף כבר קורה, אנחנו מוציאים מכתבים.

קארין אלהרר: אנחנו מדברים על העבר.

<חוסיין חוסייסי: על העבר לדעתי אנחנו צריכים עוד כמה חודשים.

קארין אלהרר: כמה חודשים?

קארין אלהרר: מהר מאוד עבר לכמה חודשים, אני מפחדת לשאול עוד פעם מתי, אז תגיד לי כמה שנים.

<חוסיין חוסייסי: אני אגיד לך מה, הרי יש פה שני גופים, היו נתונים בשני הגופים, התגלו פערים בין נתונים שאנחנו מחזיקים בידינו לבין הנתונים שהיו בביטוח לאומי.

<חוסיין חוסייסי: אני מאוד מקווה שבטווח של החודשיים שלושה נסיים את כל טיוב הנתונים.

<חוסיין חוסייסי: מדובר פה על תקופה מ - - - זה תקופות הרבה אחורה, שזה באמת עבודת - - -

קארין אלהרר: תקל עליי, תן לי תאריך.

<שלמה מור-יוסף: אני מציע שנבוא לוועדה בעוד שלושה חודשים.

עוזי דיין: תני לי רגע לתת לו עצה.

עוזי דיין: תגיד לה משהו כמו 'אנחנו נשתדל עד פברואר לסגור את זה'.

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: אצלנו, האלוף דיין, ההשתדלות, לא מקבלים עליה - - -

עוזי דיין: לא, הוא לא יכול יותר.

עוזי דיין: כבר מה שאמרתי זה סוג של התחייבות.

קארין אלהרר: לא מקבלים נקודות על השתדלות, אנחנו רק בתוצאות בשטח.

קארין אלהרר: ולכן אני אבקש, וזה באמת באווירה הנעימה שיש כאן, עד ל-1 בפברואר לקבל תשובה בעניין הזה.

קארין אלהרר: אל תיתנו לי להיות נודניקית, אני יודעת לעשות את זה נהדר, תיתנו תשובה, תסכמו את זה.

קארין אלהרר: שוב, אני מציעה כבעבר את שירותי הגישור שלי, אבל אתם לא באמת צריכים אותם.

<שלמה מור-יוסף: לא, זה לא בעיה של גישור, זה - - -

קארין אלהרר: אז אני מודה לכם.

קארין אלהרר: בקי, שאלה אחרונה וקצרה.

קארין אלהרר: פחות מדקה.

<בקי קשת: לביטוח לאומי.

<בקי קשת: ברכות על ההתקדמות המדהימה, בכל זאת שתי נקודות שצריך בעיניי.

<בקי קשת: אחת, שיש פה אי הלימה מוחלטת וחייבים לומר שאני חושבת שראוי מאוד שהכנסת תחוקק ביטול מוחלט של העניין הזה שכנגד האזרח אני יכולה לתבוע שבע שנים ואילו זכויות ביטוח לאומי, כולל דברים ש - - - כל חיי מוגבלת לתקופות קצרצרות.

<בקי קשת: יחד עם זאת יש פה חוסר הלימה בלתי מתקבל על הדעת ולשמוע כאן את הדברים ולשמוע בבית המשפט את עורכי הדין שמייצגים את הביטוח הלאומי, העומדים ונלחמים בחירוף נפש כדי לא לתת זכויות אחורה ויש מוסדות של חברות ממשלתיות והמדינה יודעת לשתוק כשאין להם משהו ראוי לומר בבית המשפט ולא להילחם על כך ש'הוא הגיש מאוחר את הטופס', 'בעיה שלכם' - - -

קארין אלהרר: עורכת דין בקי כהן קשת, אני לוקחת את זכות התשובה בעניין הזה.

קארין אלהרר: אני הגשתי הצעת חוק פרטית בעניין הזה ושמעת את פרופ' מור-יוסף שהביע תמיכה בהצעה.

קארין אלהרר: ההצעה מדברת על להחזיר את המצב ללפני ההסדרים של שנת 2003 שאז היה רטרואקטיביות של ארבע שנים.

קארין אלהרר: זה לא שבע שנים, אבל זה הרבה יותר משנה.

קארין אלהרר: אז בואו נתחיל מזה, נקבל את תמיכת הממשלה, אני מקווה, ונתקדם משם הלאה.

<בקי קשת: אבל במקביל, מעבר לכנסת, אני חושבת שעד שהכנסת תחוקק, לפי הפרשנות המשפטית שלי האישית היא שכמו שיש מקומות אחרים במדינה, יש משרדי ממשלה אחרים, שבאים ושותקים, לא יכול להיות שביטוח לאומי זה זה שתמיד עורכי דין נלחמים בחירוף נפש - - -

קארין אלהרר: הם עושים את עבודתם.

עוזי דיין: שיהיה קולו כמו שחשין אמר, כקול הפיקולו.

<בקי קשת: אפשר לא להחליף מדיניות, שהביטוח הלאומי לא עומד על כך שאי אפשר לקבל רטרואקטיבית.

<בקי קשת: זו עמדה אפשרית, זה לא נגד החוק.

קארין אלהרר: זה יכול לפעול כנגד החוק.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם.

<בקי קשת: עוד משפט.

קארין אלהרר: לא, אני מתנצלת, זורקים אותנו מפה עוד שנייה.

קארין אלהרר: אנחנו צריכים לצאת.

קארין אלהרר: צריך גם לחזור לירושלים, יש מליאה, אנחנו חברי כנסת רציניים.

קארין אלהרר: אז אני באמת רוצה להודות לכל המשתתפים, להודות למארחים שלנו על עצם קיומו של היום החשוב הזה, אני יודעת שאתם ממשיכים מחר.

קארין אלהרר: אנחנו הבענו את דעתנו בכך שהגענו לכאן ואנחנו מעריכים ומוקירים את עבודתכם.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות לפרופ' שלמה מור-יוסף ולגב' אילנה שרייבמן, על נוכחותכם כאן.

קארין אלהרר: אני חוזרת ואומרת, בעיניי הנוכחות אומרת לא מעט.

קארין אלהרר: גם להודות לנציגי משרד הבריאות, משרד השיכון, משרד הרווחה, שהגיעו ואני לא מוותרת למשרד הרווחה, אנחנו נקיים דיון מעקב.

קארין אלהרר: אנחנו נעקוב, עד שזה ייפתר סופית אנחנו ניפגש כמה שצריך.

קארין אלהרר: יש עוד דברים שצריכים להיעשות, רשמתי לעצמי.

קארין אלהרר: ביטוח לאומי, אני אבקש בתוך שבועיים צפי לתאריך בו האתר של המוסד יהיה מונגש לכלל המוגבלויות.

קארין אלהרר: לא להנגיש עוד שבועיים, אלא צפי, מתי זה קורה.

<תומר רוזנר: גם האתר של השירות הממשלתי.

קארין אלהרר: גם האתר של השירות הממשלתי.

קארין אלהרר: אני אבקש לדעת התאמות בנגישות.

<צופית חי: הוא עולה מונגש מלא.

קארין אלהרר: אז הנה חסכת לך מכתב.

קארין אלהרר: אני רוצה בתוך שבועיים תשובה לשאלה אילו מהשירותים הדיגיטליים מונגשים לכלל הציבור.

קארין אלהרר: את אמרת שכל השירותים?

<צופית חי: אמרתי שהאתר החדש יהיה מונגש מלא.

קארין אלהרר: וגם השירותים הדיגיטליים, דהיינו השירות שניתן על ידי ביטוח לאומי, השירות שניתן על ידי משרד הבריאות והשירות שניתן על ידי משרד השיכון.

קארין אלהרר: היה כאן רונן, אני אבקש לדעת ברמת נגישות, כפי שמתחייב מתקנות הנגישות בעניין הזה.

קארין אלהרר: בנוסף, בהקשר של מחשבון זכויות אחיד.

קארין אלהרר: אני אבקש מישראל דיגיטלית להעביר סטטוס, להגיד לנו.

קארין אלהרר: באמת להעביר לנו סטטוס בנושא, מה הצפי, מתי יהיה מחשבון, מי יצטרף לדבר המבורך הזה ומי נמנע מלהצטרף או מסרב בתוקף ואנחנו, כוועדה, נדע לעשות את הפעולות המתחייבות.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות לרשות התקשוב במשרד ראש הממשלה ובאמת זו עבודה חשובה מאין כמוה, אתם יכולים להיות אלה שיביאו מזור למאות אלפי אזרחים ואני אומרת את זה ממש ברצינות.

קארין אלהרר: משרד הבינוי, אני מבקשת להעביר בתוך שבוע דוח תיקון ליקויים.

קארין אלהרר: בנוסף יש להעביר לוועדה בתוך חודש פתרון מוסכם על ביטוח לאומי ועל משרד השיכון לעניין מיצוי הזכויות.

קארין אלהרר: שוב אני אומרת, אני אשמח לסייע.

קארין אלהרר: בואו נעשה את זה כמה שיותר מהר, אני זמינה תמיד, באמת.

קארין אלהרר: בואו נעשה את זה שבעוד חודש הכול גמור ופתור.

קארין אלהרר: משרד הבריאות, אתם באמת המצטיינים של הדיון הזה.

קארין אלהרר: אני חייבת להודות.

קארין אלהרר: אני מתכוונת בשם הוועדה לשלוח מכתב לשר האוצר ולשר הבריאות, אנחנו לא נזניח את ניצולי השואה, זה לא מגיע להם ואנחנו נעשה הכול כדי שהם יקבלו מה ש - - -

<חנה שליט: אם תוכלי להוסיף תקני עובדים סוציאליים זה יהיה מצוין.

קארין אלהרר: כן, אני בטוחה.

קארין אלהרר: אני מבטיחה לפעול לטובת כולם, אבל נעשה את זה אחד אחד, כדי שמישהו עוד יקשיב לי ולא יזרקו אותי.

קארין אלהרר: גם משרד הבריאות, לעניין טופסי 17, אני מתעקשת על זה ואני רוצה תשובות ברורות מה קורה עם העניין הזה.

קארין אלהרר: תודה לכולם, באמת היה דיון משמח מאין כמוהו.

קארין אלהרר: אולי נבוא לכאן תמיד.

קארין אלהרר: אני אקיים דיון מעקב, הודעה תצא, תודה.