ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 39, 2015-10-27 12:00

אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים את הדיון.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים בישיבה.

אברהם נגוסה: התכנסנו לדון בנושא הטיפול בסטודנטים יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים היום לשמוע ממינהל הסטודנטים ומהמועצה להשכלה גבוהה ומכל הגופים האם מטפלים בסטודנטים יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: הדיון הזה מתקיים בעקבות פנייה של סטודנטים יוצאי אתיופיה שנמצאים באוניברסיטאות ובמכללות ורואים, למרות שמינהל הסטודנטים תומך בהם, יש תמיכה, אבל יחד עם זאת כדי להתקדם יותר ולהשתלב בתוך האוניברסיטאות והמכללות, בעניין התנאים לשילובם וקידומם, יש פער לעומת אוכלוסיות אחרות כמו חרדים וערבים.

אברהם נגוסה: לכן בעיקר מהמועצה להשכלה גבוהה אנחנו רוצים לשמוע מה ניתן לעשות כדי שכמה שיותר סטודנטים יוצאי אתיופיה ישתלבו באקדמיה, בעיקר בתחומים יותר איכותיים שיכולים לתת להם אפשרות של השתלבות בתעסוקה.

אברהם נגוסה: אני לא צריך להגיד לכם כמה עניין ההשכלה הגבוהה חשוב לצמצום הפערים ולתת אפשרות לשילובם במערכת התעסוקה.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב לקיים את הדיון ואנחנו נשמע גם מנציגי הסטודנטים, מהארגונים, ממינהל הסטודנטים וכמובן מהמועצה להשכלה הגבוהה.

אברהם נגוסה: נציגי האוניברסיטאות והמכללות גם מוזמנים להביא את דעותיהם ודרכי הטיפול בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אני נותן קודם כל לאיש שטיפל בנושא הזה, ביקשנו להביא לנו נתונים מהמרכז המחקר והמידע של הכנסת, צח בן יהודה.

אברהם נגוסה: הוא יציג לנו ואז אנחנו נמשיך את הדיון.

<צח בן יהודה: תודה ליושב ראש הוועדה.

<צח בן יהודה: אני צח בן יהודה, חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<צח בן יהודה: לקראת הדיון היום הכנו מכתב עם מספר נתונים בנוגע לסטודנטים יוצאי אתיופיה באקדמיה ובמכינות הקדם אקדמיות.

<צח בן יהודה: לצורך כתיבת המסמך פנינו למועצה להשכלה גבוהה בבקשת נתונים.

<צח בן יהודה: המענה שקיבלנו מהמועצה היה שאין לה נתונים עדכניים בנוגע לאוכלוסייה זו.

<צח בן יהודה: גם בפרסומי המועצה להשכלה גבוהה אין התייחסויות לתכניות המיועדות לסטודנטים יוצאי אתיופיה.

<צח בן יהודה: מהנתונים שכן אספנו, בשנת הלימודים האחרונה, תשע"ד, למדו בכל המוסדות להשכלה גבוהה כ-312,000 סטודנטים, מתוכם כ-2,785 סטודנטים ממוצא אתיופי, שהם סך הכול כ-0.9% מכלל הסטודנטים בישראל.

<צח בן יהודה: חלקם של הסטודנטים יוצאי אתיופיה אמנם נמוך מחלקם באוכלוסייה, אבל ניתן לראות מגמה של גידול בשנים האחרונות בחלקם מכלל הסטודנטים.

<צח בן יהודה: גידולם של סטודנטים יוצאי אתיופיה באוכלוסיית הסטודנטים גדול מהגידול של מספר כלל הסטודנטים בישראל.

<צח בן יהודה: התפלגות הסטודנטים ממוצא אתיופי בשנת הלימודים הקודמת, תשע"ד, הייתה, 88% למדו לקראת תואר ראשון, 11.2% למדו לקראת תואר שני, 0.5% למדו לקראת תואר שלישי, ו-0.4% למדו לקראת תעודה אקדמית.

<צח בן יהודה: עיקר הסיוע לסטודנטים ממוצא אתיופי ניתן על ידי גורמים אחרים ולא מהמועצה להשכלה גבוהה, בעיקר על ידי המינהל לסטודנטים עולים במשרד העלייה והקליטה.

<צח בן יהודה: עיקר הסיוע מהמינהל ניתן במהלך לימודי התואר הראשון, שהמינהל מעריך את הסכום שהוא מעניק לכל סטודנט לתואר בכ-60,000 שקלים.

<צח בן יהודה: חלק מקבלים גם סיוע בלימודי התואר השני בסכום של כ-27,000 שקלים.

<צח בן יהודה: לפי המינהל, כ-2,300 סטודנטים יוצאי אתיופיה קיבלו מהם סיוע כזה או אחר.

<צח בן יהודה: הסיוע כולל מימון שכר לימוד, מלגות קיום, קורסי אנגלית, שיעורי עזר, חונכות ותמיכה אקדמית, ייעוץ והכוונה, בחירת מקצועות לימוד, פעילות חברה, תרבות ועוד.

<צח בן יהודה: מבדיקה שביצענו מול מינהל הסטודנטים עולה כי נכון לשנת הלימודים הנוכחית אין שינוי בתכניות שהמינהל מקדיש לסטודנטים יוצאי אתיופיה, לאור תהליך 'שותפים ומשפיעים', המוכר גם בשמו 'שולחנות עגולים', אבל זה נושא שאנחנו צריכים לבדוק לגבי העתיד, אם תהיה לו השפעה לגבי התכניות של המינהל לסטודנטים יוצאי אתיופיה.

<צח בן יהודה: כמו כן עשינו בדיקה בנוגע לסטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות הקדם אקדמיות.

<צח בן יהודה: מהנתונים עולה כי חלה ירידה במספרם מתוך כלל הלומדים במכללות, מ-8% בשנת הלימודים תשע"א ל-6.5% בשנת הלימודים תשע"ד.

<צח בן יהודה: יוצאי אתיופיה הלומדים במכינות מקבלים סיוע הן ממשרד החינוך, מהקרן והיחידה לחיילים משוחררים, למי שזכאי לכך, והשתתפות במימון גם של המועצה להשכלה גבוהה.

<צח בן יהודה: הסטודנטים מקבלים מעטפת סיוע המותאמת לכל לומד בסכום שמגיע עד ל-6,100 שקלים והמעטפת הזו כוללת סיוע במימון מעונות, הסעות, הכנה לפסיכומטרי, אבחון לקות למידה, ספרי לימוד וכיוצא בזאת.

<צח בן יהודה: מפאת קוצר הזמן לא עלה בידינו להביא בפני הוועדה בשלב זה נתונים שייתכן שיש מקום לבחון אותם בהקשר של דיון על מצב הסטודנטים יוצאי אתיופיה, למשל מה הם שיעורי הנשירה של סטודנטים יוצאי אתיופיה מהלימודים האקדמיים, או אם חל איזה שהוא שינוי באיכות תעודת הבגרות שתלמידים יוצאי העדה משלימים.

<צח בן יהודה: זאת בהתייחס לדוח מבקר המדינה 63ג משנת 2013 שהציג נתונים משנת 2010 לפיהם שיעור מקבלי תעודת הבגרות יוצאי העדה שמאפשרת קבלה לאוניברסיטה היה 23.7% לעומת 47.1% בכלל האוכלוסייה.

<צח בן יהודה: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נקודה אחת שהוא התייחס אליה ואני רוצה לעשות הבהרה בנושא.

אברהם נגוסה: האם התכנית הממשלתית החדשה נוגעת בעניין מינהל הסטודנטים או לא, אני אומר לכם חד משמעית, זה לא נוגע.

אברהם נגוסה: התכנית הזאת לא מתייחסת, זה נאמר שם, הנושא עלה בוועדת השרים, שאני משתתף בה, ונאמר באופן ברור, זה לא נוגע וזה ממשיך כפי שהוא.

אברהם נגוסה: זה מה שרציתי להבהיר בעניין הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע מנציג הסטודנטים של יוצא אתיופיה, ג'ג'או בימרו.

אברהם נגוסה: תציג את הנושא.

<ג'ג'או בימרו: צהריים טובים לכולם.

<ג'ג'או בימרו: אני סטודנט באוניברסיטה העברית לתואר שני.

<ג'ג'או בימרו: הדיון הזה מתקיים בעקבות הבנה שהמל"ג לא מתעסק עם יוצאי אתיופיה וכל מי שמטפל ביוצאי אתיופיה זה מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה.

<ג'ג'או בימרו: המשמעות של זה מבחינת יוצאי אתיופיה היא אדירה, המל"ג, שזה הגוף הכי חזק במדינה, עם תקציב של 9.5 מיליארד שקל, אומר שהוא לא מתעסק עם יוצאי אתיופיה, לא מעניין אותו הנושא הזה ומפנה ישירות למשרד הקליטה, כאילו שכל יוצאי אתיופיה הם עולים חדשים, זה משהו שהוא לא נורמלי ולא הגיוני מבחינתנו.

<ג'ג'או בימרו: חוץ מהבעיות של מינהל הסטודנטים, של הקשיים לקבל כספים, יש סטודנטים שבכלל לא זכאים, שנופלים בין הכיסאות, זאת אומרת מינהל הסטודנטים לא מטפל בהם כי הם לא זכאים לפי הקריטריונים שיש למינהל הסטודנטים בנושא הזה, וגם מל"ג אומר 'אנחנו לא מתעסקים עם יוצאי אתיופיה'.

<ג'ג'או בימרו: אז מה קורה עם החבר'ה האלה?

<ג'ג'או בימרו: מי מטפל בהם, מי מתייחס אליהם בכלל?

<ג'ג'או בימרו: עוד נושא שקשור למינהל הסטודנטים זה חוסר הרלוונטיות שלו מהבחינה האקדמית.

<ג'ג'או בימרו: אי אפשר להשוות את מינהל הסטודנטים למועצה להשכלה גבוהה, זה גוף שלא יכול ולא צריך להתמודד עם בעיות אקדמיות כאלה ואחרות מבחינת ייצוג הולם, חוסר ייצוג הולם, סטודנטים, על אחת כמה וכמה גם סגל אקדמי.

<ג'ג'או בימרו: זה גוף שלא יכול להתמודד עם הדברים האלה והוא לא צריך להתמודד עם הדברים האלה, מי שצריך לקחת אחריות על זה זו המועצה להשכלה גבוהה, כמו שהיא יודעת לעשות טוב מאוד עם מגזרים אחרים, אם זה ערבים, חרדים וגם קצת פריפריה, שהם מתעסקים.

<ג'ג'או בימרו: רק להזכיר שכל הנושא הזה של מינהל הסטודנטים ומשרד הקליטה, שוב, זו התפיסה המוטעית הזאת כאילו כל יוצאי אתיופיה הם עולים חדשים.

<ג'ג'או בימרו: אז תבינו ותפנימו, לא כל יוצאי אתיופיה הם עולים חדשים, לא את כל יוצאי אתיופיה צריך להפנות למשרד הקליטה.

<ג'ג'או בימרו: אני לומד פה ולמדתי פה מכיתה א', שירתי בצבא, עשיתי כל מה שצריך, אני סטודנט עכשיו ואני חושב שלהתייחס אליי כאל עולה חדש ולהפנות אותי ישירות למשרד הקליטה, גוף שהוא לא רלוונטי מהבחינה האקדמית שלו, זה דבר שהוא פסול.

<ג'ג'או בימרו: הדיון הזה התחיל בעקבות זה שיצאה איזה שהיא מלגה בהקשר של המגזר הערבי, חוסר ייצוג הולם בקרב הסטודנטים הערבים וגם סגל אקדמי ערבי.

<ג'ג'או בימרו: אז אני באתי בשאלה למל"ג וגם שלחנו כמה מיילים, אני שלחתי כמה מיילים, אם אתם אומרים שלמגזר הזה יש חוסר ייצוג הולם, מה עם יוצאי אתיופיה?

<ג'ג'או בימרו: המספרים נאמרו פה, אין ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה והתשובה של המל"ג הייתה 'תפנה למשרד הקליטה, אנחנו לא מתעסקים עם הנושא הזה', וזה עצוב.

<ג'ג'או בימרו: מל"ג יוצא בהצהרות כאלה ואחרות לחברה ועם ישראל וקידום כל האוכלוסיות, כל השכבות, צמצום פערים חברתיים, צמצום העוני, כל הדברים האלה לא נוגעים ליוצאי אתיופיה.

<ג'ג'או בימרו: בפועל יוצאי אתיופיה קשורים ישירות למשרד הקליטה, גוף ששנים שאנחנו מנסים להתנתק מהנושא של משרד הקליטה, בלי שום טיפול.

<ג'ג'או בימרו: הדבר הזה מוביל לפערים ולעוני מתמשך.

<ג'ג'או בימרו: יכול להיות שיש גופים שזה טוב להם, יכול להיות שיש גופים שזה טוב להם שיש פה אוכלוסייה מוחלשת וענייה תמידית, זה עוזר לתרומות, למלגות ולכל מיני דברים אחרים, אני לא יודע מה, לשימור הכיסא, אבל ליוצאי אתיופיה זה לא עוזר כהוא זה, כמו שאומרים.

<ג'ג'או בימרו: מי שצריך לקחת אחריות עלינו, על האזרחים של מדינת ישראל, זה המועצה להשכלה גבוהה ולא מינהל סטודנטים כזה או אחר, או משרד קליטה, או מה שזה לא יהיה.

<ג'ג'או בימרו: בשביל שיוצאי אתיופיה יקבלו עזרה בלימודים וקידום הנושא שלהם הכסף צריך להיות צבוע מראש ומיועד ספציפית ליוצאי אתיופיה.

<ג'ג'או בימרו: זה פסול.

<ג'ג'או בימרו: אם הכסף לא צבוע במיוחד בשבילי, אני לא זכאי לו.

<ג'ג'או בימרו: זאת אומרת המל"ג לא קשור לזה גם.

<ג'ג'או בימרו: עוד משהו שהייתי רוצה לדבר זה על המל"ג.

<ג'ג'או בימרו: תכנית חומש יוצאת בקרוב במל"ג, זה הזמן לדחוף ולדרוש שהמל"ג יכלול את יוצאי אתיופיה תחת טיפולו ואנחנו מקווים לצאת מהדיון הזה, שהמל"ג כן מטפל בנושא הזה וייקח אחריות על יוצאי אתיופיה ואף יקדם אגף שיטפל בנושא הזה, או צוות מקצועי, כמו שיש במגזרים אחרים במל"ג.

<ג'ג'או בימרו: אני מקווה שהוועדה תעקוב אחרי הקידום בנושא הזה, כי מינהל הסטודנטים בנושא הזה לא רלוונטי פשוט.

<ג'ג'או בימרו: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר שתי נקודות.

אברהם נגוסה: נקודה אחת, עניין הקריטריון.

אברהם נגוסה: פה במינהל הסטודנטים הקריטריון הוא שאו הסטודנט בעצמו או שני ההורים שלו עלו מ-1980.

אברהם נגוסה: מי שעלה לפני, או הוריו עלו לפני, לא זכאי למינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: זה הקריטריון, שיהיה ברור.

אברהם נגוסה: הדבר השני שאני רוצה להבהיר.

אברהם נגוסה: ברור לי שלא ייתכן ששני גופים ממשלתיים יתנו סיוע לאותה אוכלוסייה ולכן צריכים להחליט, או מל"ג או מינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: לכן אני, כמי שמכיר את הנתונים, אני חושב שמינהל הסטודנטים יותר טוב לנו מבחינת סכום הכסף, הסיוע, שמקבלים מאשר מל"ג, זה יהיה חצי.

אברהם נגוסה: אני פותח לדיון.

אברהם נגוסה: כל אחד יביע את דעתו, אבל אני חושב שמה שחשוב פה, כמובן גם בזה יש דעות שונות שאפשר להביא, אבל חשוב גם עניין הייצוג ההולם, מה שאתה ציינת, העניין של האקדמיה וכמה שיותר להגמיש את הקריטריונים של האוניברסיטאות והמכללות כדי לשלב אותם במדעים וטכנולוגיה, שהם יוכלו לצאת בסוף עם תעודה או עם מקצוע שיכול לתת להם תעסוקה.

אברהם נגוסה: בזה אני חושב שהמל"ג יכול לשחק תפקיד מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: הדובר הבא שלנו, יצחק אוחנה, ממשרד העלייה והקליטה.

<איציק אוחנה: צהריים טובים לכולם.

<איציק אוחנה: אני איציק, מנהל אגף בכיר צעירים במשרד העלייה והקליטה.

<איציק אוחנה: אני, ברשותך, אנסה להתייחס לחלק מהדברים.

<איציק אוחנה: אדוני היושב ראש כבר מכיר מלפני ולפנים, ישבנו רק בשבוע שעבר גם פה עם השר, אמנם בוועדה אחרת, אבל קשורה בהחלט לנושא הזה.

<איציק אוחנה: תיכף אורית, ממלאת מקום ראש המינהל, תסקור גם קצת נתונים עכשוויים של השנה הנוכחית כי יש לנו עלייה, לשמחתי, אבל אני מקבל את מה שהוא אמר בהיבטים שמל"ג ות"ת, הגוף שייקח על עצמו לטפל ביוצאי אתיופיה.

<איציק אוחנה: כבר הגדרנו את ההיבטים שהטיפול במשרד העלייה והקליטה, גם כמדיניות השר וגם כתפיסה בהסתכלות של עולים, באמת צריך להיות עד 15 שנה, מעבר לזה, כמו שאתה אומר, 'אני נולדתי, גדלתי פה, עשיתי את השירות, מה אתם ממשיכים לספור אותי עולה?', לכאורה.

<איציק אוחנה: בתפיסה אני תומך ומטפל, אני לא אמור לנצח לספור אתכם כעולים, לכאורה, או שלא לכאורה, ולכן אני אומר שאנחנו נשמח, רק יש לנו סייג אחד מאוד מהותי והוא חשוב, באשר ליוצאי אתיופיה.

<איציק אוחנה: אנחנו בתפיסתנו כל עוד המקל הועבר, כמו במרוץ שליחים, יסלחו לי, ולא כי אני אוהב את האולימפיאדה יותר, עד שהמקל לא עבר ומישהו אחז אותו בידיו וניתנו כל המעטפות והמענים אין משחררים את המקל.

<איציק אוחנה: קרי, אני לא הייתי רוצה, הגם שאני אומר שיש דעות, כמו בכל עדה ובכל קבוצה, לכאן ולכאן, אני לא הייתי רוצה ובטח אתם, אני חושב, לא הייתם רוצים, שמה שנקרא זה לא ייקח וזה יעזוב ונישאר באמצע תקועים.

<איציק אוחנה: לכן אנחנו חושבים שכדי לקדם ולשלב ולהמשיך לתת את המלגות, ואני חושב שההשכלה הגבוהה היא ה- אם לא הקפיצה הגדולה ביותר, כמובן תעסוקה ושאר הדברים, אבל אם לא הקפיצה הגדולה ביותר בהיבט של השילוב והאינטגרציה וההתקדמות.

<איציק אוחנה: מה שאני מנסה להגיד בשורה התחתונה, אנחנו נשמח, פנו גם יושב ראש אגודת הסטודנטים ופנו כל מיני גופים ואמרנו, ידידינו היקרים, יש פה היבטים פדגוגיים וכל מיני כאלה שאני קטונתי ואני מקבל אותם בחלק גדול מהאמירות שלך, אבל אני אומר שעד שלא לקחו ובנו תכנית מלאה וסגורה שנותנת מענה לשתי האוכלוסיות בקטגוריות שהגדרתי אין אנחנו עוזבים ואומרים 'אין, מפסיקים'.

<איציק אוחנה: לכאורה יודע אדוני היושב ראש שלנו קל מאוד, אפשר להגיד, רבותינו, אלה התקציבים, שחררו אותנו מהאחריות, לכאורה, לא, בעת הזו, בהזדמנות הזו ותכנית של דרך חדשה ועוד הרבה גופים, זה בדיוק לא המקום, בטח לא במקום הזה, להוריד רגל מהגז או להמשיך לטפל, ואתה יודע בדיוק מה המינהל נותן.

<איציק אוחנה: כמובן אני לא מתכוון לעשות פה, לא תחרות ולא השוואה ביני לבין המל"ג, לכל אחד יש את עקרונותיו.

<איציק אוחנה: לכן בעניין הזה זו העמדה של המשרד.

<איציק אוחנה: הוגדרו קריטריונים, אדוני היושב ראש, והוא מכיר אותם, גם בהיבטים של גיל, אני חושב שהם מאוד מאוד גמישים, של תואר ראשון עד גיל 27 ותואר שני עד גיל 40 - - -

<קריאה: זה לא נכון, תואר שני זה עד גיל 28.

<איציק אוחנה: תואר ראשון זה עד גיל 28 ותואר שני זה עד גיל 40, שזה נראה לי נותן באמת כברת דרך מרחיבה ולא כי מישהו רוצה להקשות.

<איציק אוחנה: ברשותכם, אני אעביר את זה לאורית.

<אורית מור סלע: קצת להוסיף על הנתונים שצח אמר.

<אורית מור סלע: מדברים על הבחנה בין סטודנטים יוצאי אתיופיה עד 15 שנה, מעל 15 שנה, אז קצת לתת נתונים, אנחנו מדברים היום על קרוב ל-40% מכלל מטופלי מינהל הסטודנטים מכלל העולם הם היום יוצאי אתיופיה.

<אורית מור סלע: מבין יוצאי אתיופיה אנחנו היום יודעים להגיד ש-85% הם אכן מעל 15 שנים בארץ.

<אורית מור סלע: זאת אומרת מרב הצעירים שהיום אנחנו מטפלים בהם נמצאים מעל 15 שנה בארץ, זאת אומרת מרבית חייהם, כמו שאתה אומר, היו פה בתיכון, צבא וכו'.

<אורית מור סלע: מספר ילידי ישראל הולך וגדל, בשנה הקודמת היו לנו קרוב ל-700 סטודנטים בני העדה ילידי הארץ, בשנה הנוכחית קרוב ל-800.

<אורית מור סלע: זאת אומרת המספרים בעלייה.

<אורית מור סלע: זאת אומרת זה ברור, במקביל לירידה בצעירים שהם עולים או ילידי אתיופיה אנחנו רואים עלייה גדולה במספר ילידי ישראל, וזה ברור כי זאת האוכלוסייה.

<אורית מור סלע: אנחנו רואים גם עלייה במספרים של תואר שני, למעלה מ-200 סטודנטים, קרוב ל-230 סטודנטים מקבלים סיוע לתואר שני.

<אורית מור סלע: מיותר לציין פה, וזו החלטה נכונה, אנחנו עומדים מאחוריה, שיוצאי אתיופיה מקבלים גם לתואר ראשון וגם לתואר שני, גם לימודי תעודה לאחר תואר, בשונה באופן מובהק מהסיוע שאנחנו מעניקים לעולים אחרים.

<אורית מור סלע: אני יכולה להגיד דבר נוסף, כמו שאמרתי קודם, יוצאי אתיופיה מהווים כ-40% מכלל מטופלי המינהל, אבל מבחינת שירותי מעטפת, שכוללים סיוע אקדמי, ייעוץ, תמיכה, עובדים סוציאליים, פעילות גיבוש, שיעורי עזר, פעילות חברתית, הם קרוב ל-60% מימוש, ניצול, וגם זה, זה אומר שזה נכון, זאת הפעולה שאנחנו חושבים לנכון להשקיע.

<אורית מור סלע: אז כמובן תמיד אפשר להגיד שזה אולי לא מספיק, או לא מתאים, נדמה לי שאנחנו עושים את המרב שאנחנו יכולים לטובת האוכלוסייה.

<אורית מור סלע: אני חושבת שהתקבלה פה החלטה מאוד נכונה לסייע במובהק בנהלים רחבים, בסיוע מורחב, זו החלטה נכונה ואני חושבת שרק מגיע הרבה הערכה למשרד שמלווה כל כך הרבה שנים את בני העדה.

<אורית מור סלע: והחלטות ייפלו, כמו שאיציק אמר.

<אורית מור סלע: ברגע שתתקבל החלטה שגוף אחר לוקח את הסיוע על כל המהות שלו, זה לא רק מלגות, זה כמו שאתה אמרת, זה ליווי, זה סיוע, זה ייצוג הולם, אם משרד אחר ייקח את זה, אז אנחנו נעשה העברה מסודרת.

<אורית מור סלע: כל עוד שזה לא מתקיים אז אנחנו מחזירים במטרה ובאחריות שלשמה אנחנו קיימים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע מנציג או נציגת מל"ג בנושא.

<יעל סימן טוב כהן: שלום, צהריים טובים.

<יעל סימן טוב כהן: כמו שנאמר עד עכשיו, הגוף שהוסמך על ידי המדינה לטפל בסטודנטים יוצאי אתיופיה ועושה את זה במשך שנים רבות הוא מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה.

<יעל סימן טוב כהן: לפיכך וכדי להימנע מכפל סמכויות ומכפל תקצוב המועצה להשכלה גבוהה לא מטפלת בנושא זה.

<יעל סימן טוב כהן: עם זאת ות"ת מתקצבת תלמידים יוצאי אתיופיה במכינות הקדם אקדמיות, שם באמת מינהל הסטודנטים לא נמצא, גם מימון שכר לימוד לתלמידים שמוגדרים ראויים לסיוע, לתלמידים שעומדים במבחנים סוציו אקונומיים, וגם מעטפת לסטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות, מעטפת שכוללת תגבור לימודי, חונכויות, מימון מעונות, שכר דירה, מימון קורס פסיכומטרי וכו'.

<יעל סימן טוב כהן: אני רוצה רק להשיב לדובר הראשון, שטען שהנושא לא מעניין את מל"ג.

<יעל סימן טוב כהן: אז חלילה, המל"ג מעולם לא טען שהנושא לא מעניין אותו, הנושא הזה ראוי וחשוב מאין כמוהו, לא נעשתה פנייה לוות"ת-מל"ג בשנים האחרונות בנושא הזה.

<יעל סימן טוב כהן: ככל שתיעשה פנייה לוות"ת-מל"ג ובתיאום עם מינהל הסטודנטים להעביר את הטיפול בנושא לוות"ת-מל"ג הנושא ייבחן על ידי הגופים המנהלים של ות"ת ומל"ג ואני מאמינה שיישקל לחיוב.

<יעל סימן טוב כהן: נכון להיום לא קיבלנו שום פנייה רשמית בנושא הזה מהגופים המוסמכים לכך.

אברהם נגוסה: אני רוצה לעשות הבהרה בנושא הזה.

אברהם נגוסה: כמובן שברור שבעניין הכפילויות של תקציבים זה ברור לנו, אבל יחד עם זאת בעניין כל מיני תנאים שאוכלוסיות אחרות מקבלות, כמו הגמשת קריטריונים, לתת אפשרות להתקדם ולהשתלב יותר בחוגים יותר מדעיים וטכנולוגיים, וגם כמובן אם יש מלגות שנותנים לאחרים, זה כמובן מבורך, אבל יחד עם זאת מה המועצה להשכלה גבוהה יכולה לתרום ולעשות בעניין של ייצוג הולם והגמשת קריטריונים לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: נעזוב את העניין של שכר לימוד.

<יעל סימן טוב כהן: קודם כל הנושא של הגמשת קריטריונים הוא בסמכות המוסדות להשכלה גבוהה.

<יעל סימן טוב כהן: אתם מדברים על תנאי קבלה ללימודים אקדמיים.

<יעל סימן טוב כהן: המל"ג לא מתערב בסמכות הזאת של המוסדות.

<יעל סימן טוב כהן: לגבי ייצוג הולם במגוון מקצועות לימוד, אנחנו עוסקים בזה באמת במגזר הערבי ובמגזר החרדי, שאלה שני דגלים שהניפה המועצה להשכלה גבוהה בחומש הקודם והמל"ג פיתחה מערכי מלגות למגזרים הללו שנועדו בין היתר לעודד כניסה למקצועות לימוד שבהם יש כיום תת ייצוג לאוכלוסיות הללו.

<ג'ג'או בימרו: לנו יש ייצוג שם?

<יעל סימן טוב כהן: על זה דיברנו קודם.

<יעל סימן טוב כהן: אין כיום - - - הגוף שהוסמך על ידי המדינה לטפל בסטודנטים יוצאי אתיופיה הוא - - -

אברהם נגוסה: בואו נעשה סדר.

אברהם נגוסה: השאלה פה - - -

<יעל סימן טוב כהן: אני דיברתי על היבט כלכלי, על מלגות.

<קריאה: הייצוג במקצועות ובתחומים השונים, על זה מדברים.

אברהם נגוסה: כן, בתחום הזה.

אברהם נגוסה: כמו שאתם דואגים, בצדק, אנחנו מברכים על זה, לייצוג הולם, אם מדובר באוכלוסייה הערבית או האוכלוסייה החרדית, כמו שאתם עושים, האם אתם יכולים לעשות גם בנושא האוכלוסייה האתיופית?

אברהם נגוסה: תעזבי את העניין הכלכלי.

<יעל סימן טוב כהן: אבל הדרך שלנו לתמרץ את הנושא הזה היא דווקא במישור הכלכלי, היא דרך מערכי מלגות.

<אורנן פודם: אם אפשר, אדוני היושב ראש, אני אפרט טיפה.

<אורנן פודם: האופציה שלנו באמת להתערב בייצוג בין המחלקות השונות, כמו למשל לכוון להנדסה ולמדעים, הוא רק דרך שכר הלימוד באוכלוסיות השונות, גם אם זה אצל החרדים וגם אם זה אצל הערבים.

<אורנן פודם: אני לא בטוח שפה כדאי להשוות את התנאים, כי למשל במגזר הערבי אנחנו נותנים מלגות העדפה רק למי שלומד מדעים.

<אורנן פודם: מי שלומד מדעי החברה, הסיכוי שלו לקבל מלגה הוא מאוד נמוך, ובמגזר האתיופי כולם מקבלים מלגות.

<אורנן פודם: כך שאני לא בטוח שכדאי להשוות את התנאים.

<אורנן פודם: גם במגזר החרדי, אין דבר כזה שכר לימוד מלא, יש הלוואה עומדת, שמי שלומד מדעים יצטרך להחזיר רק 30% ומי שלומד מדעי החברה יצטרך להחזיר 60%.

<אורנן פודם: אני לא בטוח שלהשוות פה את התנאים זה יהיה לטובתנו.

<אורנן פודם: חשוב לראות למה אנחנו רוצים להשוות ולמה לא.

<אורנן פודם: אני מסכים שיש הרבה דברים שאפשר ללמוד מהתכניות של החרדים והערבים.

<אורנן פודם: בתכנית של הערבים, לדוגמה, יש התערבות כבר משלב התיכונים ויש נגיעות בסגל ואלה שני מקומות שאני חושב שראוי שיהיה פתרון ותכנית כוללת, אבל בנושא הזה של תחומי לימוד כאלה ואחרים, האופציה היחידה שלנו להתערב היא רק דרך לתמרץ את הסטודנט עצמו ולא ישירות מול המוסד להגיד לו תקבל יותר כאלה ויותר אחרים.

<אורנן פודם: זו באמת אוטונומיה של המוסדות ושם ממש אסור לנו ולא כדאי להתערב למוסדות.

<אורנן פודם: לכל מוסד יש אופציה של החרגה מסוימת בתנאי הקבלה.

<אורנן פודם: המל"ג מאשרת את תנאי הקבלה של כל תכנית לימוד כפי שהמוסד המליץ, אבל היא כן משאירה להם 10% החרגה.

<אורנן פודם: כך שההיבט של להחריג קריטריונים בתנאי קבלה זה באמת יותר אצל המוסדות.

<אורנן פודם: לתמרץ את הסטודנט עצמו ללכת דווקא למדעי המחשב ולא למדעי הרוח, כי שם יש יותר עבודה, זה אנחנו כן עושים באמצעות מלגות לשכר לימוד, כך שפה פחות מתאפשר לנו.

אברהם נגוסה: מה אתם מתכוונים לעשות בעניין השיעור של הסטודנטים האתיופים במכינות הקדם אקדמיות?

<אורנן פודם: יש את הנושא של המעטפת, שדווקא שם התמיכה של שכר לימוד ומעטפת היא יחסית גבוהה לעומת אוכלוסיות אחרות.

<אורנן פודם: הם האוכלוסייה שמשקיעים בהם במעטפת במכינות.

אברהם נגוסה: אתה יכול לנקוב במספרים?

<אורנן פודם: זה 6,100, כמו שצח אמר, זה עד 6,100 לסטודנט, שבהתאם למכינה או לסטודנט הם יכולים לנצל את זה או למעונות, או לנסיעות, שיעורי עזר וכדומה וכדומה.

<יעל סימן טוב כהן: מה שכן, הנושא של הירידה בשיעור ההשתתפות של הסטודנטים האתיופים במכינות הוא באמת נושא מטריד ומדאיג ואנחנו נבחן אותו.

<דוד מהרט: אנחנו יודעים למה זה ירד.

<קריאה: מה נעשה מאז דוח מבקר המדינה שבדק את זה ב-2013?

<דוד מהרט: אתם יודעים, מאז שהמכינות עברו מאיפה שהן היו, לאיזה שהוא מקום בלתי ידוע - - -

<זיוה מקונן-דגו: לא, זה ידוע - - -

אברהם נגוסה: בואו נעשה סדר.

<דוד מהרט: בסדר, כשיגיע התור נדבר.

אברהם נגוסה: סיימתם, או שאתם רוצים להמשיך?

<יעל סימן טוב כהן: סיימנו.

אברהם נגוסה: בואו נשמע את דוד מהרט, מנהל מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה.

<דוד מהרט: תודה.

<דוד מהרט: ראשית אני רוצה להגיד באמת לחברי, הרצון של בני הקהילה שהחברה והמערכות יתייחסו אליהם כמו כל אדם הוא רצון מובן לי וכך צריך להיות.

<דוד מהרט: יחד עם זאת אני חושב שאם יש מהלכים והחלטות של המדינה שבאים לסייע לבני הקהילה אני חושב שלפני שאנחנו מדברים על לוותר על הזכויות האלה ובשם אלפי סטודנטים ומדובר במיליוני שקלים, צריך לבחון טוב טוב את האלטרנטיבות.

<דוד מהרט: אני חושב שהעובדה שמינהל הסטודנטים מעניק מלגות ודמי קיום כולל לילידי הארץ, אני אומר לך, כולל הילדים שלי, הילדות שלי מקבלות, אני לא חושב שיש למישהו זכות לבוא ולדבר פה בשמן או לוותר על הזכות הזו.

<דוד מהרט: אני גם רוצה להגיד, אנחנו מתבלבלים בין תכניות מתייגות לתכניות לא מתייגות.

<דוד מהרט: זה כסף שבא לחשבון הבא, זה לא כיתה באוניברסיטה או במכללה שאומרים 'אתם אתיופים, אתם שייכים למינהל הסטודנטים ואנחנו נלמד אתכם לבד'.

<דוד מהרט: לכן זו זכות חשובה שאסור לנו לוותר עליה.

<דוד מהרט: יחד עם זאת אם המועצה להשכלה גבוהה בתחום האקדמי יש לה מה לעשות והיא צריכה לעשות והיא צריכה לסייע, צריך למצוא את שיתוף הפעולה בין הגורם, מינהל הסטודנטים שתומך כלכלית, לבין הגורם האמון על הצד האקדמי.

<דוד מהרט: צריך למצוא את הדרך לשתף פעולה.

<דוד מהרט: אבל להגיד שאנחנו רוצים לוותר על הסיוע של מינהל הסטודנטים, כשמדובר בהיקפים כספיים גדולים, אני חושב שאסור לנו לעשות את זה, בטח לא לפני שעושים למידה מעמיקה.

<דוד מהרט: זו נקודה אחת.

<דוד מהרט: נקודה שנייה, אני ברשותך רוצה קצת לפתוח, השכלה גבוהה בעיניי היא קצת יותר רחבה, לכן אני רוצה להגיד, תראה, אני שייך וקשור למשרד החינוך, קודם כל כמות בני הקהילה שמוציאים תעודות בגרות, שמקבלים תעודת בגרות בכלל ומקבלים תעודת בגרות איכותית, הוא עדיין נמוך, כפי שצחי הציג אותו ואני חושב שיש פה הרבה מה לעשות, כי בסופו של דבר לאיזה מחלקה תגיע באוניברסיטה נקבע על ידי שני מרכיבים, איכות הבגרות והמבחנים הפסיכומטריים.

<דוד מהרט: אני חושב שלמוסדות להשכלה גבוהה יש הרבה מה לעשות.

<דוד מהרט: בתחום של המבחנים הפסיכומטריים, של המבחנים האלה, מפלים לרעה אוכלוסיות רבות בחברה הישראלית ובכללם את בני הקהילה.

<דוד מהרט: הדבר השלישי הוא נושא של מכינות קדם אקדמיות.

<דוד מהרט: אני רוצה כבר להגיד מהתחלה, שלא יישמע כאילו שיש פה איזה שהוא ניגוד עניינים, אני במרכז ההיגוי עובד במסגרת האגודה לקידום החינוך.

<דוד מהרט: אני סוגר סוגריים.

<דוד מהרט: המכינות הקדם אקדמיות במשך כ-40 שנה, נדמה לי, היו באגודה לקידום החינוך.

<דוד מהרט: משרד החינוך לךפני כ-5 6או 6 שנים הוציא את הפעילות הזו למכרז וזכה איזה שהוא גוף שנקרא מרמנט במכרז ואחר כך העניין הזה התגלגל לוות"ת ולכל מיני מקומות שאנחנו לא יודעים.

<דוד מהרט: היום אין פעילות של גיוס הסטודנטים יוצאי אתיופיה למכינות קדם אקדמיות באופן אקטיבי, אין כתובת ברורה כשצעיר או צעירה בן הקהילה אומר היום שהוא רוצה ללכת למכינה קדם אקדמית כדי, בין היתר, לתקן את מה שלא הצליחו במערכת החינוך מבחינת בגרות בכלל ובגרות איכותית.

<דוד מהרט: היום אין כתובת, הסיפור הזה הלך ונעלם איפה שהוא.

<דוד מהרט: אולי זה גם צריך להגיד שלפעמים הרצון להתמזג ולהיבלע בתוך הגופים הגדולים לפעמים גם מעלים אותנו, מעלים את הצרכים שלנו.

<דוד מהרט: אני חושב שצריך לראות איך מתקנים.

<דוד מהרט: אם היה דבר שהיה בצמיחה מתמדת זה היה אחוז או מספר הסטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות קדם אקדמיות.

<דוד מהרט: אותי זה לא מעניין האם זה באגודה או במרמנט או באיזה שהוא, לא מעניין, אבל זו לא הנקודה, הנקודה היא שאני רוצה לראות שאחוז הסטודנטים יוצאי אתיופיה הולך וגדל וכל מי שמעוניין ורוצה ללמוד ילמד ושתהיה פעילות אקטיבית של עידוד סטודנטים יוצאי אתיופיה בתחום הזה.

<דוד מהרט: נקודה אחרונה שאני רוצה להגיד.

<דוד מהרט: אני חושב, אדוני היושב ראש, לדעתי היום חסרה תכנית מודולרית שמעודדת השכלה גבוהה בקרב בני הקהילה.

<דוד מהרט: אני לא רוצה לדבר על אוכלוסיות אחרות.

<דוד מהרט: מה הכוונה שלי?

<דוד מהרט: יש בבני הקהילה אוכלוסיות שונות, יש כאלה שהגיעו לארץ בגיל 17-18, יש כאלה שהגיעו בגיל 16, 15, לא הייתה להם הזדמנות לעשות את ההשכלה היסודית, יש כאלה שמכל מיני סיבות לא למדו, חסר היום גוף שאומר ככה, אני לוקח אוכלוסייה מסוימת שרוצה ללמוד ומהמקום שהיא נמצאת בה אני בונה תכנית שמזיזה קבוצה אחת מנקודה איי לנקודה בי, מנקודה בי, מי שרוצה ללכת לנקודה סי יכול להתקדם וכן הלאה.

<דוד מהרט: אגב, תכניות כאלה אני ראיתי בחוץ לארץ שקיימות והדבר הזה חסר.

<דוד מהרט: אני חושב שצריך ללכת על איזה שהיא תכנית רחבה שמעודדת בכלל את נושא ההשכלה הגבוהה ומאפשרת את נושא ההשכלה הגבוהה בקרב בני הקהילה.

<קריאה: מי צריך להוביל את התכנית הזאת, לדעתך?

<דוד מהרט: סליחה, אני חושב שצריך להחליט, או משרד החינוך, או המועצה להשכלה גבוהה, אני לא יודע, אבל מבחינתי הייתי רוצה שיהיה גוף שיגיד: אני מרכז את כל הנושא הזה, יבוא דוד עם חסר השכלה, או עם 11 שנות לימוד או בגרות חלקית, ואני בונה לו תכנית שאני מעביר אותו מחסר השכלה ל-11 שנות לימוד או 12 שנות לימוד ומ-12 שנות לימוד, אם ירצה להמשיך, אני בונה לו אפשרות של מכינה קדם אקדמית.

<דוד מהרט: אם יסיים את המכנה הקדם אקדמית וירצה ללכת להשכלה גבוהה, יש לו מסלול.

<דוד מהרט: כלומר איזה שהוא גורם שבונה תכנית מודולרית ושהוא מרכז אותה ושיש מסלול אחד שאתה נכנס בנקודה אחת ואתה יכול לצאת בתחנה האחרונה שזו התחנה החמישית, אבל אתה יכול לצאת גם בתחנה הראשונה או השנייה ועדיין תצא עם איזה שהיא תעודה שמקנה לך גם בעולם התעסוקה וגם כהורה לילדים בתחום בכלל של השכלה וכו' וכו'.

<דוד מהרט: כלומר צריך להסתכל על כל המכלול, החל מבית הספר היסודי עד השלבים המאוחרים יותר, איך אנחנו באמת מרחיבים את נושא רכישת ההשכלה הגבוהה בקרב בני הקהילה.

אברהם נגוסה: תודה, דוד.

אברהם נגוסה: אני אבקש מזיוה לחכות כי רעות אופיר צריכה לצאת.

<רעות אופיר: כן, אני מתנצלת, אני באמת צריכה לצאת.

<רעות אופיר: אני מייצגת את ועד ראשי המכללות האקדמיות הציבוריות, ור"מ, ארגון הגג של יוצאי המכללות האקדמיות הציבורית.

<רעות אופיר: בהמשך לדברים שאמרת, דוד, בשיחות שקיימתי גם עם חלק מהנשיאים ורקטורים, באמת הסטודנט האתיופי, כשהוא מגיע לאקדמיה הוא מקבל את הסיוע ואת החונכות ממינהל הסטודנטים, אבל יש את העניין של ההגעה, של ההנגשה לאקדמיה.

<רעות אופיר: משיחות שגם קיימתי הבנתי שהנושא של הפסיכומטרי הוא חסם וכיום מקבלים ללא פסיכומטרי וללא תי"ל, כמובן עם בגרות, ובמידה שהבגרות חסרה אז עושים השלמות מתאימות במכינות או בקורסים במוסד הלימודי, אבל יכול להיות גם שיהיה נכון לפרסם בקרב אותם צעירים את העניין הזה של אין צורך בפסיכומטרי.

<רעות אופיר: אולי זה איזה שהוא חסם - - -

אברהם נגוסה: את מתכוונת לאוניברסיטאות?

<רעות אופיר: לא, אני מדברת על המכללות.

<רעות אופיר: זה ידוע שהמבחן הוא מוטה תרבותית וכבר נערכו על זה מחקרים, אני לא ארחיב עכשיו את הסוגיה הזאת, אבל יכול להיות שגם נכון יהיה לעורר בקרב ארגונים שעוסקים עם צעירים ומנגישים אותם לאקדמיה את העניין הזה של פסיכומטרי, כי אולי זה חסם שמונע מהם להגיע.

<רעות אופיר: דבר נוסף, הנושא של המכינות הקדם אקדמיות זה נושא מהותי, זה נושא שאנחנו מלווים אותו כבר כמה שנים בכל הנושא של הרפורמה במעבר לוות"ת.

<רעות אופיר: לא בכדי הזמנתי את זוהר אביטן, יו"ר ועד מנהלי המכינות, שיש לו המון ידע וניסיון בנושא ואף ישב בוועדות קודמות בנושא הזה.

<רעות אופיר: כאן לדעתנו באמת עיקר ההשקעה צריכה להיות בסטודנטים שמגיעים ושם זה גם האיתור הנכון לאותו סטודנט לאן הוא צריך להגיע ללמוד, לתת לו את ההכשרה המתאימה מבחינה לא רק אקדמית, אלא גם מבחינה של תמיכה נפשית, שהוא זוכה לה לפני שהוא נכנס לתואר הראשון.

<רעות אופיר: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: זיו מקונן, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.

<זיוה מקונן-דגו: תודה, אדוני היושב ראש.

<זיוה מקונן-דגו: האמת היא שזה מאוד מטריד אותי שפונים למל"ג כדי לקבל נתונים על סטודנטים יוצאי אתיופיה ואין נתונים ואין ידע, כשהמועצה להשכלה גבוהה היא האחראית לכל הסטודנטים בארץ.

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו פנינו למל"ג, כאגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, כמוביל שינוי מדיניות, בקיץ שעבר ואמרנו 'תיקחו לפתחכם את הסוגיה של טיפול בסטודנטים יוצאי אתיופיה', כיוון שדוח מבקר המדינה מבקר בהחלט בצורה חריפה את ההתנהלות של מינהל הסטודנטים ובמיוחד חוסר המעקב שלו, שהוא לא יודע כמה בוגרים יש וכמה מסיימים את התואר הראשון.

<זיוה מקונן-דגו: מה שנאמר לנו שם זה שהם לא יכולים לקחת מיוזמתם, אלא מישהו צריך לוותר ולהעביר אותו.

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו בתהליך מאוד משמעותי, גם בעקבות המחאה וגם התהליך שנעשה בשנה הקודמת, שבא ואומר שיוצאי אתיופיה רוצים לקבל טיפול בכל משרדי הממשלה לפי המשרדים והאגפים הרלוונטיים ולא להיות תלויים לנצח או העולים לנצח של משרד הקליטה.

<זיוה מקונן-דגו: בישיבה הקודמת, אדוני, כששר הקליטה נכח הוא ציין שלוותר על נכס זה מאוד מאוד קשה ולכן משרד הקליטה, אני מבינה, שמאוד מתקשה לוותר על הנכס הזה שנקרא יוצאי אתיופיה, אבל אני חושבת שהגיע הזמן - - -

אברהם נגוסה: לא, למען האמת, הוא דווקא אמר למרות שכל אחד לא מוותר בקלות על נכס אנחנו שמחים לוותר על זה ואז משרד הקליטה מוותר - - -

<זיוה מקונן-דגו: כן, מוותרים על הנכס.

אברהם נגוסה: לא, חוץ ממינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: אז פה, במינהל הסטודנטים יש מחלוקת בקהילה ולא סוכם ולא נוגעים בזה בשלב הזה עד שתהיה הסכמה בתוך הקהילה.

<זיוה מקונן-דגו: סליחה, אדוני היושב ראש, האמת זה מאוד מאוד - - -

אברהם נגוסה: למען האמת אני מזכיר את הדברים.

<זיוה מקונן-דגו: הפרוטוקול קיים וכו', אני אומרת את הדברים שנאמרו על ידי השר ואפשר למצוא אותם.

<זיוה מקונן-דגו: מה שאני באה ומציינת הוא שהאחריות צריכה להיות אחריות מקצועית ולא האם האינטרס שלי, הדעה האישית שלי קובעת או לא קובעת.

<זיוה מקונן-דגו: אם יש גוף מקצועי שהוא הממונה על השכלה גבוהה במדינת ישראל, אז אני רוצה שהילדים שלי וגם הילדים שלך, דוד, יקבלו את הטיפול באותו גוף מקצועי - - -

<דוד מהרט: אבל הוא לא יטפל בהם.

<זיוה מקונן-דגו: אני חושבת שהגיע הזמן גם שאנחנו בתוך הקהילה, אלה שיכולים לשלם שכר לימוד לילדים שלהם ישלמו את שכר הלימוד, לנו זה ברור וידוע, שהאוכלוסייה הזאת, למרות שהיא אוכלוסייה עובדת, היא ברובה אוכלוסייה ענייה, הקריטריונים שלה הם לא יעברו - - - דוד, אני לא הפרעתי לך, אז אני מבקשת, כשאני מסיימת תוכל להגיב.

<זיוה מקונן-דגו: רוב האוכלוסייה היא אוכלוסייה ענייה והקריטריונים הסוציו אקונומיים שלה שמל"ג בודק אותם הם מתאימים לרוב יוצאי אתיופיה ואם יש צורך לתגבור נוסף או למענקים נוספים, כמו שהקימו קרן לאוכלוסייה הערבית במל"ג, שתוקם קרן שתוכל לתת ולהשלים אבל זה יהיה בפיקוח ובאחריות של מל"ג.

<זיוה מקונן-דגו: הדבר השני בנושא של המעטפת.

<זיוה מקונן-דגו: במעטפת ובמעקב, המל"ג יודעים לעשות את זה מצוין.

<זיוה מקונן-דגו: הם יודעים לתת סיוע ותגבור לימודי בתוך האוניברסיטאות והמכללות, זה משהו שניתן וסטודנטים יוצאי אתיופיה יכולים לקבל אותם.

<זיוה מקונן-דגו: לכן עוד פעם להחריג אותנו ולהשאיר אותנו באחריותו של משרד הקליטה זה לא אחראי וזה לא נכון.

<זיוה מקונן-דגו: אני חושבת שהייתה זעקה וצריך להעביר אותה למל"ג, שהוא הגוף המקצועי הבוחן.

<זיוה מקונן-דגו: אני מסכימה עם דוד כמובן שיש חסמים והחסמים הם ידועים, אבל לא הגיוני שעוד פעם, לאחר 30 שנה, נותנים למינהל הסטודנטים להמשיך לטפל בכל יוצאי אתיופיה.

<זיוה מקונן-דגו: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

<חיים סעדון: אני חושב שיש לנו הרבה הערכה למה שעושה מינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: אתה יכול להציג את עצמך לפרוטוקול?

<חיים סעדון: כן, שמי חיים סעדון ואני דיקן הלימודים האקדמיים באוניברסיטה הפתוחה.

<חיים סעדון: אני חושב שהבעיה כרגע של מי הסמכות לטפל בזה היא לא הבעיה, אני חושב שהבעיה היא בעיה של תקציבים שלא ניתנים.

<חיים סעדון: התקציבים שקיימים היום לדעתי לא מכסים אפילו חלק קטן מהבעיה של הטיפול ביוצאי אתיופיה.

<חיים סעדון: חלק מהדיון צריך להיות גם על הגדלת התקציבים.

<חיים סעדון: זה גם לא נכון, אני חושב שיש קצת צביעות בטענה שאם גוף אחד נותן כסף אז הגוף השני לא יכול לטפל.

<חיים סעדון: המל"ג מסייע לסטודנטים ערבים וחרדים, משרד החינוך נותן מלגות נוספות לסטודנטים חרדים באמצעות מרמנט ולסטודנטים ערבים.

<חיים סעדון: יש את הכפל הזה.

<חיים סעדון: תבדקי.

<חיים סעדון: אני יודע מה שאני אומר, אני מחלק את המלגות האלה, לפחות בתפקיד הקודם שלי חילקתי את המלגות.

<קריאה: הם לומדים במוסדות שלהם?

<חיים סעדון: לא, הם נותנים דרך מרמנט למוסדות.

<חיים סעדון: מה שאני אומר הוא מדויק במאה אחוז.

<חיים סעדון: אי אפשר להגיד שאם גוף אחד נותן השני לא נותן.

<חיים סעדון: הדבר הזה קיים וקיים בצורה משמעותית.

<חיים סעדון: יש היום בעיה, ואני מודע לה והיא כואבת לי, אני אומר את זה מתוך הכאב, של הנגישות והאפשרות של הסטודנטים יוצאי אתיופיה להיכנס להשכלה הגבוהה.

<חיים סעדון: האוניברסיטה הפתוחה היום נותנת פתרון לזה.

<חיים סעדון: לא בפסיכומטרי ולא בבגרות, ויש לנו גם פרויקט שמלווה אותו היום לילך שנותנת את כל התמיכה על חשבון האוניברסיטה הפתוחה, לצערי, לסטודנטים יוצאי אתיופיה, בסיוע של מינהל הסטודנטים.

<חיים סעדון: אנחנו היינו רוצים, וזה חלק מתפקידנו, שהייתה עדיפות לסטודנטים האלה להגיע לאוניברסיטאות המקובלות והרגילות.

<חיים סעדון: הלוואי שהיה מצב שכולם יכולים להיכנס, אבל אנחנו יודעים שהנתונים היום הם לא כאלה שמאפשרים להם להיכנס לשם בצורה נכונה.

<חיים סעדון: לכן כרגע, לפחות כפתרון ביניים, לדעתי הוא פתרון טוב גם אבסולוטית, אבל לא קשור לזה, יש פתרונות נוספות וצריך לאמץ אותם.

<חיים סעדון: המדינה המציאה את האוניברסיטה הפתוחה ולא האוניברסיטה הפתוחה המציאה את עצמה, זה לא מוסד פרטי, זה גוף של מל"ג, זה גוף של המדינה.

<חיים סעדון: הגוף הזה לא מנוצל, לדעתי, בצורה המתאימה ובצורה הראויה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: ליאת הלבץ.

<ליאת הלבץ: תודה רבה, קודם כל.

<ליאת הלבץ: אני נציגת התאחדות הסטודנטים.

<ליאת הלבץ: לא הייתי בפתיח, כי הייתי בדיון אחר, אבל מהרגע שנכנסתי השיח פה פשוט מטריד אותי.

<ליאת הלבץ: ישבנו בדיון בוועדה לביקורת המדינה, בדיוק על הנושא הזה, בחודש יוני, אני חושבת, במושב הקודם, וקרה מקרה מאוד מעניין שבאמת העלינו בפני הוועדה שהנציגים שישבו, ממינהל הסטודנטים, מהקרן להכוונת חיילים משוחררים וממל"ג, כולם במקרה ישבו לידי והם לא הכירו אחד את השני.

<ליאת הלבץ: כל אחד סיפר על איזה תכניות נפלאות ואומרים 'יש פה כסף' ועושים ומקדמים ומצוין, אבל בפועל אנחנו רואים שהמצב לא כזה.

<ליאת הלבץ: אם האתיופים יוצאים לרחובות ומרגישים את הקיפוח ואת חוסר ההתייחסות אליהם, אז כנראה שכל התקציבים והתהליכים לא מגיעים אליהם.

<זיוה מקונן-דגו: דוח המבקר אומר, נספגים בצנרת.

<ליאת הלבץ: בדיוק.

<ליאת הלבץ: כתוצאה מאותו דיון העברנו מכתב למשרד העלייה והקליטה בבקשה להעביר את כל נושא הטיפול בסטודנטים האתיופים תחת גג אחד.

<ליאת הלבץ: במל"ג באמת יש תכניות, אם זה עם חרדים, אם זה ערבים, תכניות רציניות ועמוקות שגם מצליחות להביא לשינוי בשטח.

<ליאת הלבץ: בסופו של דבר חוסר התקשורת הזה מביא למצב שהכספים נספגים בתוך המערכת ולא מגיעים למטה לאוכלוסייה שצריכה אותם.

<ליאת הלבץ: המכתב שקיבלנו בתגובה לאותה פנייה למשרד העלייה והקליטה, ואני מוכנה להעביר את המכתבים לוועדה, זה שזה באחריותנו, 'קיבלנו את זה מתוקף החלטת ממשלה, זה שלנו.

<ליאת הלבץ: באחריותנו'.

<ליאת הלבץ: אתם רוצים?

<ליאת הלבץ: יש לכם הצעות?

<ליאת הלבץ: בואו תציעו.

<ליאת הלבץ: אנחנו הצענו, בואו נעביר את זה לגורם מתכלל אחר.

<ליאת הלבץ: פה אני שומעת שאומרים, לוותר על הסיוע, לוותר על המעטפת.

<ליאת הלבץ: אין בכלל שיח על לוותר על השיח או על המעטפת, זה פשוט צריך להיות תחת גג אחד מתכלל שמטפל בכל הגורמים.

אברהם נגוסה: את יכולה לפרט יותר?

אברהם נגוסה: כי מה הבעיה עכשיו בעניין מינהל הסטודנטים?

אברהם נגוסה: מינהל הסטודנטים למיטב ידיעתי מטפל בעניין הכלכלי, נותן תמיכה, אני לא חושב ש - - - הוא נותן גם סיוע בשיעורי עזר ודברים כאלה - - -

<ליאת הלבץ: נכון, כלכלי.

אברהם נגוסה: אבל מעבר לזה, העניין של האקדמיה, אני לא חושב שמינהל הסטודנטים מטפל בזה, אז איזה גוף - - -

<ליאת הלבץ: מה אנחנו בעצם אומרים?

אברהם נגוסה: מה את מציעה?

<ליאת הלבץ: מה שאנחנו אומרים זה שבסופו של דבר כשיש כמה גורמים שמתעסקים עם אותה אוכלוסייה, הם לא מתקשרים ביניהם, הם לא משתפים פעולה ביניהם, האוכלוסייה לא - - -

<קריאה: איך הגעת לזה?

<ליאת הלבץ: אנחנו רואים בשטח את המצב.

<קריאה: את לא רואה כלום.

<קריאה: אז אני אגיד לך שאת לא רואה כלום.

<ליאת הלבץ: אנחנו רואים טוב מאוד, אנחנו נמצאים בשטח.

<ליאת הלבץ: יש לנו נציגים שנמצאים בכל מוסדות האקדמיה.

<ליאת הלבץ: אנחנו יודעים טוב מאוד מה קורה בשטח.

אברהם נגוסה: רגע.

אברהם נגוסה: אתה דיברת, אני אתן לך זכות דיבור אם אתה רוצה עוד פעם, אבל תן לה לסיים.

אברהם נגוסה: פה בוועדה כל אחד מביא את דעותיו, אנחנו שומעים ובשביל זה אנחנו דנים.

<קריאה: בשמחה - - - אמירות קיצוניות.

<ליאת הלבץ: קודם כל להגיד שאנחנו לא יודעים מה קורה בשטח, אנחנו, אני חושבת, אחד הגורמים היחידים שיש לנו נציגים שלנו בכל מוסד אקדמי בארץ.

<ליאת הלבץ: אם יש מישהו שיודע מה קורה בשטח - - - ומעבר לזה, ישבנו בדיון של הוועדה לביקורת המדינה, יושבים לידינו גורמים של שלושת הגורמים המטפלים בסטודנטים האתיופים שלא מכירים אחד את השני.

<ליאת הלבץ: אז כנראה שיש חוסר תקשורת.

אברהם נגוסה: מי הם?

אברהם נגוסה: אני הבנתי שהמועצה להשכלה גבוהה אמרו שהם לא מטפלים, מכיוון שמשרד הקליטה, מינהל הסטודנטים, מטפל.

אברהם נגוסה: מי הם שלושה הגורמים?

<ליאת הלבץ: אני לא זוכרת בדיוק את הנציגים, היה שם נציג של מינהל - - -

אברהם נגוסה: לא, אני רוצה להבין.

אברהם נגוסה: את אומרת שיש שלושה גופים שצריך לאחד אותם, אז אני הבנתי מפה קודם שכרגע גם הטענה של הסטודנטים שהמועצה להשכלה גבוהה לא מטפלת בנושא של יוצאי אתיופיה, מי שמטפל זה רק משרד הקליטה דרך מינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: את יכולה להגיד לי את שלושה הגופים האלה, כדי שנאחד אותם?

<ליאת הלבץ: יש את מינהל הסטודנטים, המל"ג והקרן להכוונת חיילים משוחררים, אלה שלושת הגופים שיש להם עיסוק.

<ליאת הלבץ: נכון שהמל"ג, אין לה תכנית סדורה ועמוקה לטיפול בסטודנטים האתיופים, כי זהלא באחריותם מתוקף החלטת ממשלה וזה לא בתפקידם, אז הם לא עושים את זה.

<ליאת הלבץ: זה בצדק, אני שומעת פה את שני הגורמים, מינהל הסטודנטים אומרים 'אין לנו בעיה לוותר על הסמכויות', המל"ג אומרים 'אין לנו בעיה לקבל את הסמכות, אבל אנחנו לא יכולים לקחת אותה על דעת עצמנו' ואין גורם שעושה את המעבר הזה.

<ליאת הלבץ: כולם מסכימים על זה, ואני פונה אליך, יו"ר הוועדה, באמת בפנייה, אתה רואה, זה באמת מתסיס לי את הגוף מרוב הקריז מהדבר הזה, אני פונה אליך שתפנה לגורמים, אם זה לשר ואם זה לשר החינוך, שיידעו לתקשר ביניהם ולעשות את המעבר הזה כדי שיהיה את הגורם המתכלל העיקרי שעומד ועושה את הקשרים.

<ליאת הלבץ: בסופו של דבר, אם המינהל לא יודעים, הם נותנים את המענק ההתחלתי ונותנים את הסיוע הכלכלי ועוזרים לסטודנט, אבל הם לא יודעים בסוף אם התכנית צלחה, כמה סטודנטים סיימו, כמה סטודנטים מתוך הסטודנטים שקיבלו את הסיוע מהם, מה קרה איתם בסוף, זה המל"ג יודע.

אברהם נגוסה: לטענתכם מינהל הסטודנטים לא עוקב אחריהם.

<ליאת הלבץ: בדיוק.

<ליאת הלבץ: הם לא עוקבים.

<ליאת הלבץ: כי המל"ג עוקב, כי אחר כך הם הופכים להיות סטודנטים.

אברהם נגוסה: יש נציג חיילים משוחררים?

<זיוה מקונן-דגו: סליחה, הדוח יצא לפני שנה וחצי, נכון ל-2013.

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו ב - - -

אברהם נגוסה: זיוה, דיברתם, מספיק, עכשיו תנו לאחרים.

אברהם נגוסה: חיילים משוחררים, מישהו מייצג את הגוף?

<זוהר אביטן: אני אייצג אותם.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: נשמע.

<זוהר אביטן: שמי זוהר אביטן, אני יושב ראש ועד מנהלי המכינות, אני מייצג את 53 מוסדות ההשכלה הגבוהה בישראל המקיימים מכינות, אוניברסיטאות, בתי ספר לחינוך, מכללות אזוריות.

<זוהר אביטן: במערך שאליו אני קשור אנחנו מטפלים בעדת יוצאי אתיופיה משנת 1984.

<זוהר אביטן: אצלי טיפלנו בעליית משה ואחר כך בעליית שלמה.

<זוהר אביטן: אני רוצה בדברים שאני מקווה שאני אספיק לומר אותם דבר מאוד מהותי, הדיון הזה, מאז שהוא נפתח, עוסק לדעתי בשאלה הטכנית, מי מטפל, במי מטפל, אבל לא בשאלה המהותית, שכבוד היושב ראש העלה בהתחלת הדיון, והיא ההנגשה להשכלה הגבוהה או ליתר דיוק, להשכלה על תיכונית.

<זוהר אביטן: למה?

<זוהר אביטן: הנגשה להשכלה ושילוב בחברה זה לא רק אקדמי.

<זוהר אביטן: המכינות בישראל אפשרו מעליית משה ועד היום לרבים גם להשתלב בבתי הספר להנדסאים, גם לרכוש מקצועות מכובדים, חלק מהבוגרים שלי הם בעלי תעודה מקצועית יוקרתית והיא לא פחותה להשתלבות באקדמיה.

<זוהר אביטן: לכן לא כל כך הבנתי מה אתם רוצים מהמל"ג והוות"ת בעניין ההנגשה.

<זוהר אביטן: המל"ג-ות"ת עושים את עבודתם, הם מטפלים באלה שזכאים להתקבל לאקדמיה.

<זיוה מקונן-דגו: האתיופים זכאים להיות שם?

<זוהר אביטן: רגע.

<זוהר אביטן: המל"ג והוות"ת מטפלים ומתקצבים סטודנט אתיופי כמו כל סטודנט אחר.

<קריאה: לא נכון.

<זוהר אביטן: רגע.

<קריאה: מה רגע?

<קריאה: לא נכון.

<זוהר אביטן: כשאני אומר לך כמו כל סטודנט אחר, אז אני אומר סקנדינבי, אתיופי, מרוקאי, ג'ינג'י, שחור, התשלומים שוות"ת מעבירים למוסדות הוא זהה, הסיוע הוא אחר לגמרי.

<זוהר אביטן: אני תיכף אסביר.

<זוהר אביטן: בין 2004 ל-2012 התקיימה תכנית שלקחה צעירים יוצאי אתיופיה מהרחוב, קראו לה תכנית קדמה, היא פעלה בשיתוף הקרן לקליטת חיילים משוחררים, מינהל הסטודנטים, משרד הקליטה.

<זוהר אביטן: מי שריכז את התכנית היה האגודה לקידום החינוך, הייתה גברת שדאגה לרוץ בארץ ולקלוט יוצאי אתיופיה שמסתובבים ברחובות כי הם נפלטו מבתי ספר.

<זוהר אביטן: ב-2010, כמו שדוד אמר, העניין עבר לאחריות מרמנט בשם משרד החינוך ומאז העניין הופסק.

<זוהר אביטן: בינתיים הסוכנות יצאה מהתכנית, אני אסביר איך, כי אנחנו הפעלנו שלושה מרכזים ארציים, בעמק יזרעאל, באשקלון ובספיר.

<זוהר אביטן: המרכזים האלה היו מרכזים של טיפול כולל, פנימייתי, במעונות, שטיפלו בילדים שבכלל לא הייתם דנים בהם כי הם לא היו מגיעים לדיון, כי הם היו נשארים ברחובות.

<זוהר אביטן: כיוון שהתכנית נסגרה - - -

<זיוה מקונן-דגו: אבל - - -

<זוהר אביטן: אל תפריעי לי.

<זוהר אביטן: כיוון שהתכנית נסגרה אנחנו ניסינו להחיות את התכנית בכוחות עצמנו במכללות.

<זוהר אביטן: פנינו למרכזי צעירים, למתנ"סים, לרשויות מקומיות, אספנו מעל 1,000 צעירים בני 18 ומעלה שאין להם מסגרת.

<זוהר אביטן: כבוד היושב ראש, אני פיזית מבלה את זמני בכנסת בכמה ועדות, המרכזית שבהם הייתה ב-2013, אני לא זוכר בדיוק את החודש, כינוס של כמה ועדות כנסת ביוזמת משרד ראש הממשלה, דוד מהרט, נדמה לי, השתתף באותה פגישה גם, ויצאו בהצהרות גדולות.

<זוהר אביטן: אם תמצאו את הפרוטוקול או אם אני אמצא אותו אני אשלח לכם אותו.

<זוהר אביטן: הם יצאו בהצהרות גדולות.

<זוהר אביטן: מה היה במרכז העניין?

<זוהר אביטן: היה במרכז העניין שהטיפול בהנגשה להשכלה גבוהה, לא בטיפול בסטודנטים שהתמזל מזלם וכבר התקבלו, אלא בסיכוי להגדיל את מספר הסטודנטים שיכולים להגיע להשכלה הגבוהה, זו השאלה.

<זוהר אביטן: לטפל בסטודנטים שעכשיו התקבלו ונמצאים במערכת, זה הכי קל, כי זה מלגות, אבל איך אתה גורם לילד שלמד בבית ספר וסיים ללא תעודת בגרות, איך אתה גורם לילד שנשר שהוא בעל פוטנציאל גבוה להגיע להשכלה הגבוהה?

<זוהר אביטן: זו השאלה.

<זוהר אביטן: אני במכינות משנת 1982 והמכינות נוסדו ב-1966, אני בכל שנותיי במכינות מטפל בזה, איך מנגישים צעירים לסיכוי להשתלב בחברה.

<זוהר אביטן: הסיכוי הוא אקדמיה, הנדסאים, הכשרה מקצועית, מתן כלים להשתלבות.

<זוהר אביטן: ונגיד שנעלה את אחוז הסטודנטים באקדמיה, מ-6% ומשהו שאמרתם עכשיו ל-7%.

<זוהר אביטן: זה יפתור את מצוקת ההנגשה?

<זוהר אביטן: לא, כיוון שיש נכון לרגע זה, להערכתי, מעל 2,000 צעירים יוצאי אתיופיה מעל גיל 18 ללא מסגרת.

<זוהר אביטן: מה שאפשר לנו לעבוד היה שהיה גורם אחד שריכז את הנתונים, בדק את הנתונים, מיין את הסטודנטים, הפנה אותם למרכזים בעמק יזרעאל, ספיר ואשקלון, דאג לקשר עם הסטודנטים.

<זוהר אביטן: היה גורם אחד.

אברהם נגוסה: והיום אין?

<זוהר אביטן: היום אין.

<זוהר אביטן: ב-2013 בוועדה הזו, שהייתה ריכוז של כמה ועדות, היו הצהרות גדולות.

<זוהר אביטן: לו היא הייתה מממשת את כל ההצהרות הכול היה מתממש היום ולא היינו מתכנסים לדיון.

<זוהר אביטן: אני רוצה להגיד עוד פעם לחברים, תראו, יש סיכוי גדול לוועדה שמתכנסת היום, ובאמת הודיעו לי על הישיבה הזו לפני יומיים, באתי אליה כדי להגיד דבר אחד, הדיון הזה יכול להיות דיון היסטורי אם הוא יבין שלא מדובר בעניינים טכניים, זה לא מי ייתן מלגה.

<זוהר אביטן: מי ייתן מלגה זו שאלה קלה, אפשר למצוא תורמים למלגות, השאלה איך המדינה לוקחת אוכלוסייה שמסיבות שונות, ותאמינו לי אני יודע על מה אני מדבר, אני מרוקאי, אני יודע על מה אני מדבר - - -

<זיוה מקונן-דגו: עליך לא רואים, מה לעשות.

<קריאה: גם עלייך לא כל כך רואים, זיוה.

<זוהר אביטן: השאלה היא איך המדינה מטפלת באוכלוסיות שככה קרה, ככה קרה.

<זוהר אביטן: גם תעודת הבגרות שלי לא נחשבה כשהתחלתי את לימודיי האקדמיים, כי אני גדלתי ולמדתי בשדרות, כי כך קרה, כי חלק גדול מצעירי אתיופיה למדו במערכת הדתית בכלל בלי מסלול בגרות.

<זוהר אביטן: הוועדה הזו יכולה לקיים דיון היסטורי, להעלות את העניין המהותי.

<זוהר אביטן: ואני חוזר, הנגשה זה לא רק באקדמיה, כלומר באוניברסיטאות, זה גם בבתי הספר להנדסאים, זה גם בהכשרות מקצועיות.

<זוהר אביטן: אני במכינות, חבריי במכינות, כל הזמן אומרים שהמטרה שלנו היא להוציא מהרחוב אל מקום יותר בטוח.

<זוהר אביטן: אני חוזר, אם את אחראית על יוצאי אתיופיה, תעזרי לי, נכון לרגע זה מעל 2,000 צעירים יוצאי אתיופיה ברחבי מדינת ישראל נמצאים ללא מסגרת.

<זוהר אביטן: התכנית שהובילה האגודה לקידום החינוך, גם צה"ל היה שותף לה, למה?

<זוהר אביטן: כי הם העדיפו לקבל חיילים צעירים בני 28 דוברי עברית, בעלי השכלה במתמטיקה, באנגלית, ואנחנו עשינו את זה.

<זוהר אביטן: כל מחזור היה שנתיים וחצי אבל הם יצאו אנשים אחרים לגמרי.

<זוהר אביטן: אם באמת טובת יוצאי אתיופיה, טובת אזרחי ישראל, חשובה, לא מי ייתן מלגות, אלא המהות של העבודה, מה רוצים לעשות.

<זוהר אביטן: זה נכון, אנחנו לא נתקן את משרד החינוך, הנתונים הם קשים מאוד, והם קשים באוכלוסיות הפריפריאליות והם לא יתוקנו גם ב-20 השנים הבאות, אבל איך עוזרים לצעירים מוכשרים להתגבר על מה שהיה בתיכון?

<זוהר אביטן: איך עוזרים להם לפרוץ קדימה?

<זוהר אביטן: אם אתם רוצים להתעסק במלגות אפשר לסגור את הדיון.

<דוד מהרט: עכשיו המנגנון הזה - - -

אברהם נגוסה: סיימת אדוני?

<זוהר אביטן: כן.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

<דנה צוער: שלום לכולם.

<דנה צוער: שמי דנה צוער, אני מנהלת תכנית לקידום והנגשת השכלה גבוהה לצעירים יוצאי אתיופיה בכל דרום הארץ, תכנית שהיא עצמאית, היא לא תלויה במוסד אקדמי.

<דנה צוער: קודם כל אני מסכימה עם מה שאתה אומר וצריך לבוא עם ידע וצריך לבוא עם איזה שהוא מודל - - -

<קריאה: אבל במסגרת איזה גוף את פועלת?

<דנה צוער: אני פועלת תחת מרכז צעירים, שנקרא מרכז סטארט-אפ בבאר שבע.

<דנה צוער: זו עמותה, אנחנו עמותה חדשה, אבל היא פועלת תחת עיריית באר שבע.

<דנה צוער: אנחנו תכנית שפועלת כבר 10 שנים ויש לנו הרבה ניסיון עם צעירים יוצאי אתיופיה, עם סטודנטים יוצאי אתיופיה, אנחנו מלווים כל שנה 140 סטודנטים יוצאי אתיופיה מכל אזור הדרום.

<דנה צוער: חשוב לי להגיד, אתה אומר שהפתרון הוא מלגות ומלגות יש מספיק ומינהל הסטודנטים באמת נותן הזדמנות מאוד גדולה, המדינה נותנת הזדמנות גדולה ליוצאי אתיופיה ברגע שהם נותנים את המלגה הזו, אבל זה לא מספיק.

<דנה צוער: מלגה לא תספיק לסטודנטים יוצאי אתיופיה, צריך פה ידע וצריך פה ליווי.

<דנה צוער: צח קודם דיבר על הנתונים, הוא אמר 'אני לא יודע מה הנתונים מבחינת אחוזי נשירה', אז אני אגיד לכם כי זה פורסם בדוח מבקר המדינה, אלה נתונים שפתוחים לכולם, אחוזי הנשירה של צעירים יוצאי אתיופיה שלא מסיימים שנה א' הם 20%.

<קריאה: הם נושרים עוד הרבה קודם, במכינות.

<דנה צוער: נכון, אבל אני מדברת על שנה א'.

<דנה צוער: המדינה מממנת להם לימודים, הם נכנסים לשנה א', מקבלים מלגה יפה ממינהל הסטודנטים והיא בעצם נזרקת לפח, בקרב 20% ומעלה היא נזרקת לפח.

<דנה צוער: כשמשווים את זה לכלל האוכלוסייה היהודית, מדובר על 11%.

<דנה צוער: קיים פה פער מאוד גדול, אחוזי נשירה מאוד מאוד גדולים.

<דנה צוער: כך שאם ניתן מלגה זה לא מה שישאיר סטודנט יוצא אתיופיה באקדמיה.

<דנה צוער: צריך לעשות פה משהו נוסף.

<דנה צוער: וחבל, כי מינהל הסטודנטים, מבחינת המבנה הארגוני שלו, לא מסוגל לעשות את זה, כי יש רכזת אחת לכמה?

<דנה צוער: 100 צעירים?

<דנה צוער: אם אני לא טועה, 200 צעירים?

<לילך צגאי-נים: גם עמותות פרטיות לא מסוגלות לעשות את זה.

<לילך צגאי-נים: סליחה שאני מתפרצת, ואני אסביר גם למה.

<לילך צגאי-נים: אני חושבת שזה שאנחנו מפקיעים את המקום של משרד החינוך בטיפול של אזרחים פה, זו הבעיה העקרונית.

<לילך צגאי-נים: לפני שאנחנו אומרים במה מטפלים, גם מי מטפל.

<לילך צגאי-נים: ברגע שאנחנו יודעים מי מטפל יש לנו מסוגלות גם לטפל בדברים שבאמת צריך לטפל בהם.

<לילך צגאי-נים: זה לא במקום.

<דנה צוער: לכן אני אומרת שהטיפול פה הוא לא מאה אחוז.

<לילך צגאי-נים: כשאת מדברת, כשאין פה נציג של משרד החינוך, אנחנו בבעיה.

<דנה צוער: נכון.

<לילך צגאי-נים: כשאני לא יודעת מה ות"ת עושה עם ערבים, כדי להיות מסוגלת לקבל את המודל שלהם, אז אנחנו בבעיה.

<לילך צגאי-נים: כל הדיון הזה במידה רבה מאוד מיותר, אנחנו יושבים ולא מסוגלים לקבל איזה שהיא הבנה מה אנחנו עושים פה.

<דנה צוער: לכן צריך שיהיה פה איזה שהוא גוף מתכלל, כמו שאת אמרת.

<דנה צוער: משרד החינוך צריך לקחת פה אחריות ולבוא ולהגיד 'יש לנו סטודנטים יוצאי אתיופיה ואנחנו לא מלווים אותם כמו שצריך'.

<דנה צוער: המדינה זורקת כסף.

<דנה צוער: אם 20% נושרים המדינה זורקת כסף.

אברהם נגוסה: הגוף הנכון, מי שצריך לטפל בעניין, זה משרד החינוך?

<דנה צוער: אוקיי, אז קודם כל חבל שאין נציג שלהם כאן.

<זיוה מקונן-דגו: לא, אבל השכלה גבוהה זה - - -

<קריאה: משרד החינוך כמעט לא מטפל בסטודנטים בשום הקשר, יש מישהו - - -

<דנה צוער: אז השאלה מדוע.

<לילך צגאי-נים: אבל שייתנו לנו איזה שהוא מענה - - -

אברהם נגוסה: רגע, רגע.

<קריאה: אבל אפשר להמשיך את הדיון - - -

<קריאה: למשרד החינוך יש אחריות על ההשכלה הגבוהה.

<דנה צוער: בשורה התחתונה, אני לא יודעת מי צריך להפעיל את המודל הזה - - -

<קריאה: צריך להגיד שר החינוך ולא משרד החינוך, כי שר החינוך הוא יו"ר המל"ג ולכן הוא אחראי על הסטודנטים.

<דנה צוער: כן.

<דנה צוער: צריך שיהיה פה גוף מתכלל שיפעיל מודל שיצליח ולא מודל שיביא לנשירה של סטודנטים, מודל שיעזור לא רק במלגות, אלא בליווי צמוד, ואז אותם בוגרים שיהיה להם תואר ראשון, זו כבר תהיה מקפצה עבורם להשתלב בחברה הישראלית.

<דנה צוער: כרגע יש פה חור מאוד רציני במבנה הארגוני של המינהל כרגע, שלא יכול לטפל באותם סטודנטים וצריך לעשות חושבים.

<דנה צוער: ועוד דבר, אני יכולה להגיד לכם שמגיעים אליי עשרות רבות של נשים שהן בנות 28 פלוס ולא מקבלות מימון, והן לא מקבלות מימון.

<דנה צוער: הן עזרו למשפחות שלהן, גידלו את הילדים שלהן ועכשיו הן רוצות ללמוד ואין שום סיוע של המדינה לנשים האלה.

<דנה צוער: צריך לחשוב מה עושים, בעיקר נשים, כי הן בעיקר אלה שהולכות ללמוד, פתרון של מינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: יש נציג משרד החינוך?

<דוד פלבר: כן.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח אם תתקרב לפה.

אברהם נגוסה: שמעת את הטענות ואני רוצה את התייחסותך בנושא.

<דוד פלבר: אני עובד משרד החינוך.

<דוד פלבר: אני פה בהקשר של המכינות הקדם אקדמיות שפועלות בשיתוף בין משרד החינוך לבין ות"ת והקרן לחיילים משוחררים.

<דוד פלבר: אם מדברים על גוף מתכלל לעבודה של הסטודנטים, וזה מה שעלה כאן, אפשר להטיל את זה על משרד החינוך, אבל זה פשוט לא המנדט שלנו.

<דוד פלבר: המנדט של משרד החינוך זה ילדים עד גיל 18, המכינות הקדם אקדמיות זה איזה שהוא טרמפ נוסף ככה שאנחנו לוקחים על אחריותנו בשיתוף עם גורמים אחרים.

<דוד פלבר: זה נכון ששר החינוך הוא יו"ר המל"ג, אבל זו פשוט זרוע אחרת, המל"ג היא זרוע ביצועית שנועדה לטפל בהשכלה הגבוהה.

<דוד פלבר: יש מדינות שזה בכלל שר אחר.

<דוד פלבר: במקרה שלנו יש שר שיש לו שתי זרועות, אחת היא משרד החינוך עד גיל 18 והשנייה היא המועצה להשכלה גבוהה וות"ת - - -

<לילך צגאי-נים: השאלה אם סוגיות בנושא של השכלה גבוהה מגיעים לפתחו.

<לילך צגאי-נים: אם כן, אז הוא הגורם המוסמך לקבל את ההחלטה.

<דוד פלבר: הסוגיות, ככל שיש סוגיות של השכלה גבוהה, מגיעות לפתחו כיושב ראש המועצה להשכלה גבוהה ולא בתור שר החינוך על מערכת החינוך.

<דוד פלבר: משרד החינוך - - -

<לילך צגאי-נים: אני מבינה, השאלה אם אפשר לדון בסוגיות האלה בתוך הדבר הזה, כי אחרת מה אנחנו עושים.

<דוד פלבר: אפשר לדון עם שר החינוך על מה שקשור לתחום העיסוק שלו תחת הכובע הרלוונטי.

<דוד פלבר: הכובע הרלוונטי להשכלה גבוהה אצל שר החינוך זה הכובע שלו כיו"ר מל"ג וזה באמת המקום לקיים את הדיון.

אברהם נגוסה: הנקודה ברורה, אני חוזר למל"ג, אני חוזר למה שהתחלנו.

אברהם נגוסה: 20% נשירה, אני לא מדבר עכשיו על העניין הטכני, או עניין המלגות, העניין המהותי, ופה זה מניעת הנשירה של 20%.

אברהם נגוסה: מי שצריך לטפל זה המל"ג, האם יש לכם תכנית או מה עשיתם עד עכשיו ומה אתם מתכוונים לעשות.

<יעל סימן טוב כהן: שוב, הנושא של נשירה במהלך לימודי התואר הראשון, שגם הוא מטופל על ידי מינהל הסטודנטים, באמצעות חונכויות אקדמיות וחונכויות חברתיות שמינהל הסטודנטים מעמיד ולכן ות"ת-מל"ג לא נכנסת כיום לנושא הזה.

אברהם נגוסה: רגע.

אברהם נגוסה: מינהל הסטודנטים נותן מלגה.

<יעל סימן טוב כהן: לא רק מלגות.

אברהם נגוסה: בסדר, מינהל הסטודנטים נותן שיעורי עזר והדברים האלה, אני מכיר, אני הייתי סטודנט מטעם מינהל הסטודנטים, מה מונע ממל"ג להשקיע ביוצאי אתיופיה כמו שאתם משקיעים בסטודנטים אחראים?

אברהם נגוסה: מה מונע, בנוסף למה שמינהל הסטודנטים נותן.

אברהם נגוסה: אני לא אומר מלגה, בעניין המהותי, מה מונע אתכם?

<אורנן פודם: הטיפול שלנו בנשירה, גם במגזר הערבי וגם בחרדי הוא בדיוק כמו ש - - -

<קריאה: לא רק נשירה.

<אורנן פודם: לא, הוא דיבר על נשירה כרגע.

<אורנן פודם: היושב ראש שאל על נשירה.

אברהם נגוסה: לא, כדי למנוע את הנשירה.

<אורנן פודם: נכון.

<אורנן פודם: כדי למנוע את הנשירה ברוב התכניות של מל"ג, ברוב הדברים שפירטו פה על מינהל הסטודנטים, שיעורי עזר, חונכויות, אם זה מטעמים כלכליים אז זה סיוע כלכלי למעטים מאוד, ככה המועצה להשכלה גבוהה מונעת נשירה.

<אורנן פודם: אם יש פתרונות אחרים אנחנו נשמח לשמוע, אבל ככה אנחנו מונעים נשירה, גם באוכלוסיות האחרות ובאוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה היום, מינהל הסטודנטים כרגע פירט שהוא עושה את הדברים האלה.

<יעל סימן טוב כהן: בעצם תפיסת העבודה שלנו לא שונה בהרבה מתפיסת העבודה של מינהל הסטודנטים.

<יעל סימן טוב כהן: גם במגזר הערבי, גם במגזר החרדי, התפיסה שלנו היא למנוע נשירה - - -

<דוד מהרט: השאלה, כשאת מגיעה למוסד אקדמי מסוים, את רוצה לפעול באותו מוסד אקדמי, את רואה סטודנטים יוצאי אתיופיה, את אומרת 'לא, אלה אני מתערבת אצלם', או שאת אומרת 'אני מסתכלת על מוסד, מסתכלת על כל הסטודנטים שנמצאים במוסד וכל מי שצריך עזרה ממני אני נותנת לו או לא נותנת לו'?

<יעל סימן טוב כהן: לא, בואו נבחין בין שני סוגי תקצוב של ות"ת.

<יעל סימן טוב כהן: ות"ת מתקצבת את המוסדות להשכלה גבוהה, ללימודים, לתואר ראשון, שני ושלישי, לפי מודל תקצוב שנקבע בין היתר לפי מספרי סטודנטים וכאן נכללים כל מספרי הסטודנטים, לרבות הסטודנטים מהקהילה האתיופית.

<דוד מהרט: את זה הבנתי.

<יעל סימן טוב כהן: בנוסף, ות"ת מפעילה תקצוב פרטני שמתייחס לסיוע לסטודנטים, כיום לשתי אוכלוסיות מרכזיות, למגזר הערבי ולמגזר החרדי, כפי שכבר אמרתי.

<יעל סימן טוב כהן: הדבר הזה נאמר כל כך הרבה, אני לא רוצה סתם לחזור על דברים, אבל, שוב, הסיבה שאנחנו לא נמצאים בסיוע לאוכלוסייה האתיופית היא כי מינהל הסטודנטים - - -

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אז יש פה בלבול בין מינהל הסטודנטים למל"ג וצריך להסדיר את הדבר הזה.

אברהם נגוסה: אני לא מדבר על עניין המלגה, אלא העניין המהותי, עניין החינוך בהשכלה הגבוהה.

אברהם נגוסה: אם אתם מחליפים את משרד החינוך ושר החינוך הוא האחראי, אני חושב שזה לזרוק את העניין למינהל הסטודנטים וזה לא נראה לי.

אברהם נגוסה: אם זה תלוי בעניין התקציב, צריך למצוא פה פתרון שיהיה ברור, לדעתי, כי העניין המהותי צריך להיות באחריות של מל"ג.

אברהם נגוסה: בואו נמשיך לשמוע דעות שונות כדי להגיע למסקנה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לתת לנציג אוניברסיטת בר אילן, פרופ' אורי ניר.

<אורי ניר: תודה רבה.

<אורי ניר: אני דיקן הסטודנטים באוניברסיטת בר אילן.

<אורי ניר: אני בכל מקרה מברך על המפגש הזה, לי לפחות הוא מחכים, אני לא יודע אם זה מצדיק את כל ההתכנסות הזאת, אבל אני מקווה גם שייצא משהו פרודוקטיבי.

<אורי ניר: אני חייב כנחתום להעיד על עיסתי, נאמרו פה הרבה דברים וכפי שנאמר, התערבבו גם הרבה דברים, מי משלם ומי זה ואני רוצה לדבר על מי משלם וגם לכרוך את זה בענייני מהות, אני מקווה.

<אורי ניר: אני יכול לייצג את נושא ההנגשה באקדמיה והנגשה היא אחד האלמנטים החשובים מאוד באקדמיה שמשלימים את כל התמיכה של כסף וכו'.

<אורי ניר: אוניברסיטת בר אילן, כפי שאנחנו משתדלים, מנסה להשתפר כל הזמן בהנגשה לאוכלוסיות שונות בתוך האוכלוסייה הכללית ויחש לנו גם תכנית מיוחדת להנגשה לסטודנטים יוצאי אתיופיה, שהיא מתחשבת בפסיכומטרי והיא מתחשבת בסף זה או אחר ויש לנו אלטרנטיבות לפסיכומטרי, יש לנו מערכות מיון ואבחון וכו'.

<אורי ניר: כדי לייעל את ההנגשה באקדמיה יש צורך עצום רק ללכת ולשפר את זה ולהשקיע עוד.

<אורי ניר: מה שקורה היום, שבגלל המחסור במערך ההנגשה יש אולי מערך של מתן מלגות שהוא מאוד מאוד יעיל.

<אורי ניר: מערך ההנגשה עצמו בתוך האוניברסיטאות, שהוא מערך של מיון, של אבחון, של ליווי, הוא לא מספיק חזק ולכן נכנסים גופים חוץ אקדמיים לתוך המערך, כמו אצלנו מכון פוירשטיין והג'וינט.

<אורי ניר: אבל זה לא דבר מובנה, הכספים שלהם מוגבלים וכל פעם אנחנו מקבלים מסרים שעוד מעט זה יסתיים.

<אורי ניר: יש לנו רכזת מעולה באוניברסיטה, שזאת טזתה, וגם שם זה מימון כרגע על ידי מכון פוירשטיין.

<אורי ניר: יש לנו מסגרת בתוך האוניברסיטה שהיא תלויה במכון פוירשטיין כי יש לו מסגרת שהיא נבנית על ידי מאגרי האוניברסיטה כולל מלגת קיום וכו'.

<אורי ניר: מה שאני רוצה לומר, שכל הנושא של הנגשה בתוך האוניברסיטאות צריך חיזוק רציני, גם מבחינת כסף, אבל גם מבחינת השראת מדיניות.

<אורי ניר: כאן למל"ג יש מעמד אחר לגמרי מאשר למינהל הסטודנטים, שהוא מאוד חשוב וצריך לממן.

<אורי ניר: מהניסיון שלי עם ערבים ועם חרדים מל"ג לא רק מעביר את הכסף, הוא קודם כל מתמרץ לגבש מדיניות, הוא דוחף את המוסד לגבש מדיניות ולהציע מערך הנגשה.

<אורי ניר: הוא דוחף אותך, הוא לא כותב צ'קים.

<אורי ניר: אני חושב שהוא צריך קודם כל לחזק מאוד ולהוביל את ההנגשה באוניברסיטאות.

<אורי ניר: זה גם יהיה כרוך בתקציב וזה צריך להגיע לתקציב, כך אני חושב שביסוס מערך ההנגשה באוניברסיטאות צריך להתחזק ואני לא בדיוק יודע אם האקסיומה פה, ששני גופים לא יכולים לעבוד במקביל, לא יודע אם היא נכונה.

<אורי ניר: זה לא סותר את המעורבות של מינהל הסטודנטים שצריכים לממן.

<אורי ניר: אני היתי רוצה לראות את מל"ג מתמרץ, דוחף, מוביל את האוניברסיטאות.

<אורי ניר: אני יכול להעיד על אוניברסיטת בר אילן, היא הייתה הראשונה שחברה למכון פוירשטיין לגיבוש תכנית ייעודית לסטודנטים יוצאי אתיופיה.

<אורי ניר: עכשיו האוניברסיטה העברית גם נמצאת בפנים.

<אורי ניר: כלומר יש רצון בתוך האוניברסיטה.

<אורי ניר: אני חושב שכניסה של מל"ג להמרצה, לייעוץ ולליווי מקצועי יחד עם הקצאת משאבים שמשלימים את מינהל הסטודנטים זה הכרח כפי שאני רואה באוניברסיטאות.

<אורי ניר: אני רוצה רק להגיד, למה אני חושב שההנגשה יכולה לעבוד באוניברסיטאות?

<אורי ניר: דובר כאן על אחוזי נשירה.

<אורי ניר: יש לנו תכנית שמובילה אותה טזתה, עם מכון פוירשטיין באוניברסיטת בר אילן, אחוז הנשירה הוא 1% או 2%.

<אורי ניר: כלומר התכנית יכולה לעבוד.

<אורי ניר: אפשר לקחת נוער שאחרת היה אבוד ולהביא אותו.

<אורי ניר: אז אני מציע לחזק מאוד את מערך ההנגשה, אולי בכל זאת שמל"ג יוביל אותו ויעמיק אותו ואני חושב שאפשר להנגיש הרבה צעירים יוצאי אתיופיה למקצועות מובילים גם בתוך האוניברסיטאות.

אברהם נגוסה: סליחה על השאלה, זה קצת יכולה להיות שאלה לא נוחה.

אברהם נגוסה: אם אתה רוצה לענות, האם כל אוניברסיטה צריכה לקבל הוראות ממל"ג כדי לעשות קריטריונים גמישים יותר, כדי לשלב את יוצאי אתיופיה, או אתה כאוניברסיטת בר אילן אתה יכול לקבוע את - - -

<מיכאל רב: תגיד לו שאני אענה.

<אורי ניר: כאוניברסיטת בר אילן אני אוטונומי.

<אורי ניר: יש לי אוטונומיה, יש מדיניות בתוך האוניברסיטה, אבל אני רוצה שוב להגיד, מל"ג יכול לתמרץ ולייעץ.

<אורי ניר: הוא יכול לתמרץ מוסדות לגמישות בגבולות מסוימים.

<אורי ניר: הוא לא רק גוף שמזרים כספים, הוא גוף, אני רואה את זה בקול קורא מהאוכלוסייה הערבית והחרדית, הוא יכול לתמרץ לחשיבה, הוא מתמרץ לגמישות, הוא מתמרץ למימון בעקבות זאת.

<אורי ניר: אז האינטראקציה הזאת, האוניברסיטה הזאת יושבת בתוך עצמה, ואני אומר שוב, בבר אילן יש מודעות גבוהה והאינטראקציה עם מל"ג, במידה שיש שם באמת כוח מוביל, יכולה להיות דבר מפרה.

<מיכאל רב: קוראים לי מיכה רבה, אני מאוניברסיטת חיפה, גם בדיקנט הסטודנטים.

<מיכאל רב: קודם כל אני תומך לחלוטין במה שאמר חברי מבר אילן, פשוט גנבת את ה - - - אבל היות שאנחנו שתי אוניברסיטאות שמרב הסטודנטים שלומדים באוניברסיטאות מחקר נמצאים אצלנו אז אני בהחלט חושב שהנושא של המהות של התמיכה והליווי באמת בהובלה של המל"ג, זו הדרך לפתור את זה, כי הדלתא, בין מה שנותן לנו מינהל הסטודנטים ומינהל הסטודנטים עושה לנו שירות יוצא מן הכלל לאורך הרבה שנים, אבל הצורך שלנו, אתם פוירשטיין, אצלנו זה נקרא אחרת.

<מיכאל רב: הצורך שלנו לגייס עוד משאבים כדי לעמוד במה שהסטודנטים זקוקים וצריכה התכנית להתחיל מזה, למה זקוקים הסטודנטים שבאים אצלנו לאוניברסיטה כדי באמת להיקלט ולהשתלב בתוך האקדמיה.

<מיכאל רב: אצלנו באוניברסיטה יש תהליך דומה למה שקורה בבר אילן וסטודנטים מתקבלים לתכניות ולחוגים יוקרתיים - - -

אברהם נגוסה: אולי אתה יכול לפרט יותר, מה אתם מצפים שמינהל הסטודנטים יעשה?

אברהם נגוסה: יותר ממה שהוא עכשיו עושה בעניין קידומם של הסטודנטים.

<מיכאל רב: את כל מה שאנחנו עושים היום, בזה אנחנו נסתפק, אולי עוד שיפורים קלים, אבל כרגע אנחנו מממנים את זה מתרומות שאומרים לנו, גוף אחד שתרם לנו הרבה שנים כבר הפסיק לתרום לנו - - -

<אורי ניר: אצלנו המצב דומה.

<מיכאל רב: הצלחנו למצוא איזה שהיא חלופה לשנתיים.

<דוד מהרט: באיזה עניין הם תרמו לך?

<אורי ניר: להנגשה.

<דוד מהרט: לאיזה עניין הייתם צריכים את - - -

<מיכאל רב: להנגשה, לליווי, לאיתור, לאתר את הסטודנטים בעלי הפוטנציאל הגבוה שהפסיכומטרי שלהם איננו מאפשר להם להתקבל למשפטים.

<מיכאל רב: לקחת ולאתר אותם, להביא אותם ביד לדיקן משפטים, גם להפעיל לפעמים קצת בקשה וקצת לחץ וכעבור שנה הדיקן בא ואומר 'תודה רבה שהפניתם'.

<מיכאל רב: אלה דברים שאנחנו צריכים לעשות אותם ביום יום, מישהו צריך לעשות את העבודה הזאת.

<זיוה מקונן-דגו: זה לא תכניות ייחודיות, אלא החסם הראשוני של הפסיכומטרי ואיך פותרים אותו ואיך מכניסים אותם.

<מיכאל רב: ברגע שסטודנט מגיע אלינו, גם אם חתך הפסיכומטרי שלו הוא נמוך הוא עובר אצלנו תהליך קבלה וראיון ותהליך מיון.

<מיכאל רב: אם היועצות המקצועיות שלנו רואות שהוא בעל פוטנציאל אז אנחנו מכניסים אותו על תנאי לשנה ראשונה.

<מיכאל רב: אם הוא מסתדר אז הוא מתקדם הלאה.

<מיכאל רב: זו השיטה אצלנו.

<קריאה: כמה תמיכה אתה נותן לו?

אברהם נגוסה: אדוני, יש אנשים שלא דיברו ולכן אני - - -

<זוהר אביטן: אני רוצה רק להעיר הערה להגן על משרד החינוך.

<זוהר אביטן: משרד החינוך - - -

אברהם נגוסה: משרד החינוך יצא מהאחריות.

<זוהר אביטן: הוא לא יצא ולכן הדברים בעיניי החמורים של נציג משרד החינוך, הדברים החמורים שהוא אמר, לפי דעתי כדאי שהוועדה תדע.

<זוהר אביטן: משרד החינוך היה, הוא היוזם של ההנגשה להשכלה גבוהה בישראל.

<זוהר אביטן: עד היום משרד החינוך מחזיק אגף להשכלת מבוגרים.

<זוהר אביטן: האגף הזה עד היום עומד בראש ועדת היגוי שבה יושבים נציגי מינהל הסטודנטים, נציגי מל"ג ות"ת, נציגי הקרן, ועושים את מה שדיברנו, מתכללים את כל הפעילות בעניין ההנגשה.

<זוהר אביטן: מה שנכון הוא - - -

אברהם נגוסה: למכינות הקדם אקדמיות אתה מתכוון?

<זוהר אביטן: כן.

<זוהר אביטן: היום, מה שנכון שזה נתון בשלבי מעבר לאחריות מל"ג ות"ת מתוקף החלטת ממשלה.

<זוהר אביטן: מה שאמרת, העניין הזה של עד 18, כיוון שאני מתעד את כל הסיפור אז אני אגיד לך, זו אמירה של שושני, מנכ"ל משרד החינוך, בעת אחד מהדיונים על המעבר לוות"ת מל"ג וזו הייתה המלצתו, שמשרד החינוך לא יטפל מעל גיל 18, אבל משרד החינוך במדינת ישראל, נכון לרגע זה, הוא הגורם המתכלל והוא יודע לעבוד אם הוא רוצה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: בני פרץ, בבקשה.

<בני פרץ: רבותיי, אני מבין שכולכם בנושא של האוניברסיטאות והמכללות וגם נציג משרד החינוך.

<בני פרץ: אני רוצה להגיד לכם כאחד שהוא פעיל חברתי עוד משנת ה-70 ולוחם עוד מתקופת הפנתרים השחורים, למדנו שהנושא של חינוך מתחיל מהגיל הרך.

<בני פרץ: העדה האתיופית זו העדה הכי מופלית במדינת ישראל ותסלחו לי, עם כל הנושא, לא רק באפליה, אלא גם להתקבל לבית ספר ושתהיה אינטגרציה בין אחד לשני, אנחנו רואים מה קורה.

<בני פרץ: הנושא הזה שלכם, של הפסיכומטרי, אני מכיר עוד מהעבר, שנתתם עוד לפני שהגיעו החרדים.

<בני פרץ: לחרדים יש מספיק כוח, פה עוד לא אין להם 10 מנדטים של אתיופים שיישבו על הכנסת, אז אולי באמת יסתדר משהו.

<בני פרץ: אבל אני אומר, בנושא של החרדים והערבים, איך הערבים מגיעים להיות רופאים?

<בני פרץ: כל האפליה המתקנת באוניברסיטאות, הפסיכומטרי שלהם, הם רוקחים, אני רואה אותם משתלטים על כל מקום במדינת ישראל, אבל אנחנו לא רואים אתיופי רופא, אני בקושי רואה אתיופי.

<בני פרץ: ואני אגיד לכם דבר אחר, אם אתה רוצה לדבר על נושא החינוך, זה לא רק מתחיל מגיל - - - אלא גם אפליה בתוך האוניברסיטה שלכם.

<בני פרץ: באוניברסיטאות, כדי לעזור לעדה הזאת, גם כשיש להם תואר, ואני נלחם בזה, אני לא מוצא אותם עובדים, אני רואה אותם גם בחברות שמירה.

<בני פרץ: גם בזה אין להם אפליה מתקנת במדינת ישראל, עם התארים שהם מקבלים אצלכם.

<בני פרץ: אבל כדי להגביר, אני חושב שלא אחד יפיל על השני, זה תל"ג, זה מל"ג, זה - - - הכול אני רואה מסתובב סביב הכסף.

<בני פרץ: תמיד ראיתי כסף, הבעיה אם הכסף הזה הגיע גם לידיים הנכונות ונעשו בו המטרות הנכונות.

<בני פרץ: וזה, לכל אורך חיי לא ראיתי.

<בני פרץ: אני דבר אחד למדתי, שלעולם לא סמכתי על החינוך ולא סמכתי על ההצהרה של שר החינוך, כי תמיד כשאומרים שהחינוך ברמה וזה ירים, תמיד ראיתי את כל העם בתהום למטה, ולכן הילדים שלי, תודה לאל, כשאתה מפקח, אתה אומר אתה עושה.

<בני פרץ: זה אחד הדברים שהם צריכים גם ללמוד, אבל יש דבר שני שאני אומר לכם, לבוא לתת להם, הם באים עם נתונים פסיכומטריים נמוכים.

<בני פרץ: אין ילד טיפש, אני אומר, במדינת ישראל, יש מערכת שמנוהלת על ידי טיפשים.

<בני פרץ: אני אקח ילד מכל שכונה שאתם רוצים, מצפון תל אביב, עם כל הכסף שלו, ואני אקח ילד אתיופי, לא אקח לא מרוקאי, לא אף אחד אחר, אתיופי, אני אעמיד את שניהם מגיל הגן, אתן להם את אותו דבר, אני מבטיח לכם, הם ייצאו יותר חכמים ממנו.

<בני פרץ: כי יש הבדל, להם יש את האהבה, שם הכול קונים בכסף.

<בני פרץ: אז הגיע הזמן, רבותיי, שלאנשים האלה, לא רק לתת להם, אלא גם להתחיל להגביר.

<בני פרץ: אתה אומר שנה ראשונה, האדון ברח משם, הוא אומר 'אני נותן להם לבדוק שנה ראשונה', אבל אם אתה לא תתגבר אותו בשנה הראשונה ותעזור לו, הוא לא יוכל להמשיך הלאה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: ירון יחיאס מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.

<ירון יחיאס: הכנתי לנו מצגת בעקבות הדיון כאן, אבל לפני שאנחנו נתחיל אותה חשוב להבין כמה דברים.

<ירון יחיאס: בדיון כאן צריכים להיות גם נציגי ועד האוניברסיטאות, גם נציגי המכללות, גם המועצה להשכלה גבוהה, גם משרד החינוך, גם משרד התמ"ת, כי בכל זאת יש מבוגרים שצריכים גם השכלה, וגם הקרן והיחידה להכוונת חיילים משוחררים.

<ירון יחיאס: כל הגופים האלה, שכיכבו בדוח של דוח המבקר, תסלחו לי, צריכים להיות כאן כדי לבדוק את כל הבעיות שיש.

<ירון יחיאס: אנחנו מביאים פה כמה נתונים מדגמיים מטעם הארגון שלנו.

<ירון יחיאס: אז כפי שאמרנו, למל"ג יש אחריות לעצב את החברה הישראלית, בין אם נרצה ובין אם לא נרצה.

<ירון יחיאס: זה המנדט שקיבלתם ואנחנו צריכים לקחת פה את האחריות.

<ירון יחיאס: יש אפליה.

<ירון יחיאס: יש אפליה בחינוך ולא צריך להתעלם ממנה, צריך להכיר שיש את האפליה הזו וצריך להתמודד איתה.

<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים, אין שוויון הזדמנויות לכולם, אם היה שוויון הזדמנויות המועצה להשכלה גבוהה הייתה מכינה תכניות מתאימות, מעבירה החלטה של חברי המועצה, קל וחומר גם לגבי המכינות.

<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים את הנתונים, אני לא אציג אותם, כי כבר צח הציג אותם, אבל לנו כארגון יש תכנית שנקראת 'אמץ סטודנט', התכנית הזאת קיימת המון המון שנים, זו תכנית הדגל של הארגון שלנו ומה שאנחנו עושים בתכנית הזו, אנחנו נותנים - - -

<קריאה: התכנית הוותיקה.

<ירון יחיאס: נכון, התכנית הוותיקה ביותר בארגון שלנו ובה אנחנו באמת מעודדים נגישות להשכלה בעזרת נתינת מעטפת.

<קריאה: כמה אתם - - -

<ירון יחיאס: אני אראה לאת הנתון הזה.

<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים אלה נתונים משנת 2006 עד שנת 2014.

<ירון יחיאס: מבחינת המלגות של ארגון צפון אמריקה, ארגון פרטי העניק לסטודנטים יוצאי הקהילה, עקב כך שלא הייתה תכנית מטעם מל"ג.

<ירון יחיאס: שתדעו, מל"ג הקים קרנות לערבים, מל"ג הקים קרנות לחרדים, המל"ג הקים תקצוב דיפרנציאלי, אנחנו לא מדברים פה על מדיניות כוללת, אנחנו מדברים על תקצוב דיפרנציאלי ויש דברים שניתן לעשות אם רוצים.

<ירון יחיאס: לאור המחאה, לאור ועדת שרים שהוקמה, כשמנסים לא לקשר את הנושא הזה לוועדת השרים יש פה מקום לתת את הדעת.

<ירון יחיאס: תראו כמה סטודנטים, הנה דוגמה, 474 סטודנטים לא קיבלו מאיתנו מלגה כי לא היה לנו תקציב לתת מלגה.

<ירון יחיאס: הם נפלו פה בין הכיסאות, הם לא קיבלו מהיחידה להכוונת חיילים משוחררים כי הם נשרו מהצבא, הם לא עשו שירות צבאי, הם לא קיבלו מכינה, הם לא הגיעו למינהל כי הם מלכתחילה לא עמדו בתנאים.

אברהם נגוסה: תעשה מהר כי הזמן שלנו רץ.

<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים, בשנת 2013, סתם שתדעו, חילקנו 478 מלגות, בשנת 2014 חילקנו 317 ובשנת 2015 - 476.

<ירון יחיאס: אנחנו רואים מגמה שיותר ויותר סטודנטים פונים אלינו ואין לנו איך לעזור להם.

<ירון יחיאס: פה התפקיד שלכם לבצע את המטלות הללו.

<בני פרץ: מתוך כמה אתיופים הגיעו לאוניברסיטה, שאתה אומר 300 רק מלגות?

<בני פרץ: כמה סיימו תיכון וכמה יצאו לאוניברסיטה.

<ירון יחיאס: אנחנו בודקים סטודנטים שכבר התקבלו לאוניברסיטה ונותנים להם מעטפת.

<ירון יחיאס: אין לנו דרך לדעת.

<ירון יחיאס: את השאלות אתה צריך לכוון לכל הגורמים באגף הזה.

<בני פרץ: משרד החינוך, כמה אתיופים סיימו את התיכון והגיעו לאוניברסיטה?

אברהם נגוסה: סיימת, ירון?

<ירון יחיאס: כן, אנחנו סיימנו, אנחנו רק ממליצים שהמועצה להשכלה גבוהה תקבל החלטה מחייבת, החלטת מועצה של תאגיד ציבורי.

<ירון יחיאס: במקרה יושבים פה מאוניברסיטת בר אילן, פרופ' בלפר מאוניברסיטת בר אילן היא אחת מחברות המועצה, אז חשוב לקדם את זה.

אברהם נגוסה: תודה, ירון.

<ג'ג'או בימרו: לפני שהדיון הזה מסתיים אני רוצה להגיב על כל הדברים שנאמרו פה, גם על מה שאתה אמרת וגם על מה שהדיקן של אוניברסיטת בר אילן.

<ג'ג'או בימרו: ההתייחסות שלך, אני מבקש להסתייג ממנה.

<ג'ג'או בימרו: ההתמסכנות הזאת זה לא, אנחנו לא באים מהנקודה זאת, ממש לא.

<ג'ג'או בימרו: אני מאוד מחזק את מה שהדיקן של אוניברסיטת בר אילן אמר בכל מה שקשור למל"ג.

<ג'ג'או בימרו: אדוני היושב ראש, אני חושב שלקראת סיום אני שוב רוצה להדגיש את הנקודה הזאת, בגלל שיש פה את הפער הזה, של הטיפול של המל"ג וחוסר המקצועיות של מינהל הסטודנטים בכל מה שקשור להשכלה גבוהה נכנסים פערים שנכנסים גופים אחרים ומנסים לסגור אותם.

<ג'ג'או בימרו: אנחנו לא רוצים ללכת לכיוון הזה, אנחנו צריכים שהמל"ג, כמו שהוא יודע לעשות, יטפל בכל יוצאי אתיופיה כחלק מהאוכלוסייה הישראלית, מהסיבה שאין ייצוג הולם לאוכלוסייה הזאת.

<ג'ג'או בימרו: אני לא מדבר על סגל אקדמי, ששם אין את זה בכלל.

<ג'ג'או בימרו: לא הגיוני שמל"ג לא יתעסק עם יוצאי אתיופיה וגוף כמו מינהל הסטודנטים, שיש לו תקציבים, ובסדר, כנראה שזה טוב להם, אבל באקדמיה הוא לא מקצועי, זה לא המקצוע שלו.

<ג'ג'או בימרו: אנחנו בתור אזרחים צריכים שגוף מקצועי, המל"ג, לא ארגונים כאלה ואחרים ותרומות ולא יודע מה, אני משלם מסים כמו כל אזרח, אני צריך לקבל שירות מהמל"ג.

<ג'ג'או בימרו: לא ממינהל הסטודנטים ולא מ - - -

<קריאה: זה לא סותר את התמיכה ש - - -

<ג'ג'או בימרו: בסדר, אני אומר מהבחינה המקצועית.

<ג'ג'או בימרו: אני רוצה להבהיר.

<ג'ג'או בימרו: מהבחינה המקצועית האקדמית המל"ג הוא הגוף שיכול לדחוף ולקדם ולתמרץ ולשנות גישה באוניברסיטאות, במכללות ובכל גוף אקדמי.

<ג'ג'או בימרו: לא מינהל הסטודנטים, מינהל הסטודנטים יכול לתת מלגות, זה נחמד וזה יפה, אבל אנחנו צריכים את הגוף הכי חזק במדינה בכל מה שקשור לזה וזה המל"ג.

<ג'ג'או בימרו: מי שיכול לשנות פה את המציאות של יוצאי אתיופיה, שאין יוצאי אתיופיה באקדמיה, זה המל"ג, לא מינהל הסטודנטים, עם כל הכבוד לכספים שהוא מקצה וכו'.

<זיוה מקונן-דגו: זה כספים של המדינה.

<זיוה מקונן-דגו: אז יעבור ממשרד אחד ל - - -

<ג'ג'או בימרו: אדוני היושב ראש, אני מציע שני פתרונות, או שהכספים שמיועדים ליוצאי אתיופיה, שחלקם נספגים ולא יודע מה אמרו פה, אני לא אכנס לפרטים האלה, זה לא המקום.

<ג'ג'או בימרו: הכספים האלה, או שהם יעברו למל"ג ומל"ג ישתמש בהם עם כל הכוח שלו וכל היכולות והסמכויות שלו לקדם את כל הנושא של יוצאי אתיופיה באקדמיה, או שבלי שום קשר לכסף, יעבור או לא יעבור, פשוט המל"ג ייקח את זה על עצמו והמינהל ימשיך לתקצב מבחינת מלגות.

<ג'ג'או בימרו: כמו שהבנו, זה לא סותר.

<ג'ג'או בימרו: אנחנו צריכים לצאת מהדיון הזה, הדיון הזה נקבע כדי שהמל"ג יכלול את יוצאי אתיופיה בתוכנית החומש הקרובה, כמו שהוא עושה עם אוכלוסיות אחרות.

<ג'ג'או בימרו: אנחנו לא שונים מאף אחד ואנחנו צריכים טיפול מקצועי מבחינה אקדמית, שתפנו לאוניברסיטאות, תפנו למכללות, תתמרצו אותם, תתקצבו אותם, תעשו כל מה שצריך לעשות כדי לטפל בנושא הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה.

<ג'ג'או בימרו: מינהל הסטודנטים לא יכול לעשות את זה.

<ג'ג'או בימרו: הוא לא יכול לעשות את זה.

אברהם נגוסה: תודה ג'ג'או.

אברהם נגוסה: אני חושב שהדברים האלה - - - אני מאוד שמח שקיבלנו החלטה פה בוועדה לקיים את הדיון.

אברהם נגוסה: זה דיון מאוד מאוד חשוב ואני חושב שלנו יש משימה והדרך גם ברורה.

אברהם נגוסה: אני חושב מה לעשות ואיך נעשה את זה.

אברהם נגוסה: כמו שג'ג'או שאל, אני חושב שיש פה הפרדה, אפשר להפריד את העניין של המלגה, מה שמינהל הסטודנטים נותן ומה שמל"ג יכול לשחק בעניין ההנגשה, בעניין המהותי.

אברהם נגוסה: מה שמינהל הסטודנטים עושה זה עניין טכני, כמו שההורים שלי משלמים לי, אז הוא משלם את שכר הלימוד.

אברהם נגוסה: אבל מבחינת העניין של הנגשה, זה צריך להיות מל"ג ולכן אני לא רואה את הסתירה, אני לא רואה את הקונפליקט של שני הצדדים.

אברהם נגוסה: גם הדרך לעשות את זה, אני חושב שזה לתת המרצה, לדחוף את האוניברסיטאות בכיוון הזה.

אברהם נגוסה: אם צריך לדבר הזה תקציב, אני חושב שהמל"ג יכול לדרוש את זה, אבל אני לא חושב שצריך תקציב מיוחד ליוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אם יש להם תקציב לכל האוכלוסייה, אני חושב שעם זה אפשר להסתדר.

אברהם נגוסה: אם צריך תוספת אז אתם יכולים לבוא ולדרוש את התוספת ואנחנו, חברי הכנסת, זה תפקידנו לעמוד לצדכם ולדחוף לתוספת תקציב אם צריך.

אברהם נגוסה: אבל אני לא רואה מהדיון, ממה שאני מבין, בעיה של עניין תקציבי.

אברהם נגוסה: לדעתי יש פה נושא שנופל בין הכיסאות.

אברהם נגוסה: זה מה שאני חושב שאנחנו רואים.

אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון, אם את רוצה להגיב, זכותך, אבל אני מבקש, אני יודע שיש עוד אנשים שרוצים לדבר, אבל הזמן שלנו - - - אנחנו נקיים דיון מהותי בנוכחות של שני השרים הרלוונטיים לדעתי, שר החינוך ושר הקליטה וראשי האוניברסיטאות כמובן והמל"ג כמובן, אבל מה שהיום חסר לנו זה שני השרים שיותר מקבלים את ההחלטות מבחינת הביצוע.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו נקיים את הדיון עוד פעם.

אברהם נגוסה: לפני שאני מסכם, אם יש לך מה - - -

<יעל סימן טוב כהן: לא, ברוח אותם הדברים שאתה אומר.

<יעל סימן טוב כהן: אין מה לתקוף את המל"ג בעניין הזה, כפי שאמרנו, הסמכות בהחלטת ממשלה נתונה גם בנושא ההנגשה למינהל הסטודנטים.

<יעל סימן טוב כהן: ברגע שההחלטה הזאת תשונה או שיהיה רצון לשנות את ההחלטה, גם בקרב מינהל הסטודנטים, אז אנחנו פתוחים.

<יעל סימן טוב כהן: אפשר לבוא ולהפנות למל"ג את הבקשה הזאת.

<יעל סימן טוב כהן: עד היום זה לא נעשה.

אברהם נגוסה: לא, שוב אני רוצה להבהיר.

אברהם נגוסה: אנחנו לא בשלב שלא נוגעים במדיניות של מינהל הסטודנטים שנותן את המלגות ליוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: כך נאמר בוועדת השרים, אני חושב שכך גם צריך להימשך בנושא הזה, אלא אם כן תתקבל החלטה אחרת.

אברהם נגוסה: אבל אני אומר, זה לא סותר.

<יעל סימן טוב כהן: כן, אבל מינהל הסטודנטים אמון גם על ההנגשה, גם על כל תכניות ההנגשה ולכן צריך - - -

<ליאת הלבץ: יושב ראש הוועדה, ועדת השרים צריכה לקבל החלטה חדשה, כמו שהיא קיבלה את ההחלטה, כמו שהממשלה קיבלה החלטה שמינהל הסטודנטים אחראי על ההנגשה ועל הטיפול ועל היחס לסטודנטים האתיופים, לדעתי הוועדה צריכה לפנות לוועדת השרים ולבקש לעשות את השינוי שדיברנו עליו.

<ליאת הלבץ: המל"ג לא בוקר אחד יקום וייקח אליו סמכות שהיא לא שלו.

<יעל סימן טוב כהן: בדיוק.

אברהם נגוסה: אני חושב שיש פה מה לדבר.

אברהם נגוסה: אני נזהר מלקבל החלטה בכיוון הזה, כי צריך לעשות דיון מעמיק.

אברהם נגוסה: אבל אני חושב שבנושא ההנגשה אני לא רואה את הבעייתיות שמל"ג יטפל בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אם זה כרוך בעניין של העברת תקציב אז אנחנו נטפל בזה, אבל אם זה - - - אני לא חושב שמבחינת הסמכות, אם יש לכם סטודנט, ערבי, חרדי, דרוזי, לא משנה, הם נמצאים באותו מוסד, באותה אוניברסיטה או מכללה, אני חושב שאם דווקא באותו אתיופי אתה לא תטפלו - - -

<דוד מהרט: אני לא חושב שיש מישהו שמונע מוות"ת לטפל בסטודנטים יוצאי אתיופיה.

<דוד מהרט: אף אחד לא מונע מהם.

<דוד מהרט: זה שהם לא רוצים, הם לא רוצים לטפל, זה לא מישהו מונע מהם.

<זיוה מקונן-דגו: לכן אין להם נתונים.

<בני פרץ: סליחה, אדוני היושב ראש, בכסף ובתקציב שיש להם הם יכולים להשתמש לכולם שווה בשווה, גם לערבי, גם לחרדי וגם לאתיופי.

<בני פרץ: ואחר כך בהמשך אפשר להוסיף אם צריך, אבל מעבר לזה, אם יש לזה ויש לזה למה אין לזה?

<זיוה מקונן-דגו: ועדת השרים החליטה שתכניות ייחודיות לא יהיו ליוצאי אתיופיה ואגפים ייחודיים לא יטפלו, אז גם במקרה הזה צריך להעביר לגוף המוסמך.

<זיוה מקונן-דגו: זה הכול.

אברהם נגוסה: אני חושב שקודם כל אנחנו מאוד מברכים שמל"ג מטפל באוכלוסיות האחרות, אנחנו מברכים על זה, מה שאנחנו רוצים זה שתוסיפו גם את יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: זו הדרישה שלנו.

<יעל סימן טוב כהן: לשם כך צריך להעביר סמכויות ממינהל הסטודנטים אלינו.

<זיוה מקונן-דגו: נכון.

אברהם נגוסה: רגע, בואו לא ניכנס לזה עכשיו.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון בנושא הזה.

אברהם נגוסה: לדעתי יש דרך למצוא פתרון.

אברהם נגוסה: הנקודה השנייה שאני רוצה להדגיש, את העניין של גיוס הסטודנטים, מה שדיברת, אדוני, שאין לנו היום את תכנית קדמה ולכן מספר הסטודנטים במכינות קדם אקדמיות ירד ולכן זה גם מקרין למספר הסטודנטים באוניברסיטאות ולזה צריך למצוא פתרון ולתקן את הטעות.

אברהם נגוסה: אם אותו זכיין נכשל בתפקידו ויש שינוי לרעה, אני חושב שהממסד, המשרד שאחראי בעניין הזה, צריך לקחת את הסמכות מאותו זכיין ולתת לזכיין אחר.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה הטיפול שצריך להיות.

אברהם נגוסה: אלה החלטות, הוועדה תקיים דיון בנושא של ירידה במספר הסטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות קדם אקדמיות, אם אנחנו לא נגדיל את זה אז מספר הסטודנטים, ידוע, לא יגדל.

אברהם נגוסה: לכן הצעירים, אותם צעירים מעל 2,000 שמסתובבים, צריכים להכניס אותם למוסדות להשכלה גבוהה והדרך לעשות את זה היא לצאת לגיוס הסטודנטים האלה ועל זה אנחנו נקיים דיון מעמיק יותר, נזמין יותר גורמים שרלוונטיים לנושא.

אברהם נגוסה: הדבר השני, הוועדה קוראת למל"ג להתגייס להנגשת יוצאי אתיופיה למוסדות להשכלה גבוהה.

אברהם נגוסה: אני אומר את זה, לא כולל את עניין המלגות שמינהל הסטודנטים נותן, שלא תהיה אי הבנה, כאילו אני אומר שתיקחו את הסמכות של מינהל הסטודנטים בעניין זה.

אברהם נגוסה: אין החלטת ממשלה בעניין הזה, אני חושב שאת זה הקהילה צריכה לבחון, לא רק הקהילה, יחד עם אנשי המקצוע, האם כדאי לעשות את זה או לא.

אברהם נגוסה: אבל זה עניין טכני, העניין המהותי זה להתגייס בהנגשה ואת זה המל"ג יכול לעשות.

אברהם נגוסה: כדי לעשות את זה, אם אתם צריכים את העזרה של הוועדה או חברי כנסת אנחנו לרשותכם.

אברהם נגוסה: אני מסיים את הדיון, תודה שבאתם והשתתפתם.