הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 22, 2015-11-10 11:00

ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לפניות הציבור, יום שלישי, כ"ח בחשוון תשע"ו, 10 בנובמבר 2015.

ישראל אייכלר: אנחנו מתמקדים בצורך של הקמת ועדת חריגים בתאגידי מים וביוב.

ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שיש הרבה דיונים, הייתי חבר בוועדת הפנים כשישבו שם על ביטול תאגידי המים ומה העדיפויות של תאגידי המים לעומת הוועדות העירוניות שהיו, הרבה הרבה דיונים.

ישראל אייכלר: אנחנו כוועדה לפניות הציבור רצינו להתמקד במשהו תכליתי, מעשי, ובעזרת ה' נוכל להצליח לעשות שיהיה חוקי ומשפטי, להקים ועדת חריגים לתאגידי מים וביוב כדי לעזור למתלוננים שחשבונות המים שלהם גבוהים מאוד והם לא יכולים לעמוד בזה.

ישראל אייכלר: יש אזרחים שעוברים מהרשות המקומית לתאגיד.

ישראל אייכלר: נדמה לי שעד סוף השנה צריכים כל הערים לעבור לתאגידים, נכון?

<קריאה: 74% מהאזרחים.

ישראל אייכלר: כן, כך כתבת, וחשבון המים שלהם עולה פלאים ב-40%.

ישראל אייכלר: כנראה שברגע שעוברים לתאגיד נוצרת נזילה.

ישראל אייכלר: אזרחים שהיו זכאים להנחה במים ברשות המקומית, כמו אלמנות, יתומי צה"ל, נפגעי פעולות איבה, מפסיקים לקבל את ההטבות בתאגידים באופן אוטומטי.

ישראל אייכלר: יש סיפור אחר, שהוא גם סיפור שקורה במקומות אחרים, וזה זוועת עולם שנקראת בירוקרטיה, שבוצע עיקול בחשבון הבנק של אזרח על חוב, תשמעו את החוב האסטרונומי שהיה לו, 9 שקלים.

ישראל אייכלר: עיקלו לו את החשבון.

ישראל אייכלר: יש מצבים שמוסרים לחברות עורכי דין את הגבייה ואז יש מצבים שעורכי הדין לא מסבירים ממתי החוב וכיצד נוצר ובעיקר העלות הנוראה של עורכי הדין, הגבוהה מאוד, עוברת לאזרח.

ישראל אייכלר: לפעמים אפשר בשביל מכתב אחד לשלם 100 שקלים לעורכי הדין.

ישראל אייכלר: אגב, חברת הכנסת סופה לנדבר והיועצת המשפטית, קראתי שהיו בחינות לעורכי הדין, אז 50% או 60% לא עברו והייתה תסיסה גדולה על זה, אז אמרו עורכי דין רבים שזה טוב מאוד, כי השוק כבר מוצף בעורכי דין, כבר אין פרנסה לעורכי הדין.

ישראל אייכלר: יש לי הצעה פשוטה, שעורכי הדין קצת יורידו את המחירים כשהם נותנים שירותים לעיריות ולתאגידי המים ולכל הרשויות, כאשר הם משיתים על האזרח עלויות כל כך גדולות.

ישראל אייכלר: אם יש כל כך הרבה עורכי דין, אז המכתב יעלה פחות.

ישראל אייכלר: אבל זו רק הערת אגב.

ישראל אייכלר: חוק תאגידי המים והביוב נחקק בשנת 2001, המטרה הייתה להבטיח רמת שירות.

ישראל אייכלר: זו הטענה המרכזית, שהעיריות הזניחו קצת את התשתיות, אולי הרבה.

ישראל אייכלר: גם אמינות, כי היה חשש שחברי העיריות חייבים לאזרחים דין וחשבון אז הם רוצים להיטיב איתם, לעומת זאת פקידי השלטון, אין להם שום עניין להיטיב עם האזרחים.

ישראל אייכלר: שיהיה במחירים סבירים ובלי אפליה, בעיקר ליצור משק כספים סגור בתחום המים והביוב, שנדע שכל ההכנסות של המים הולכות לתשתיות.

ישראל אייכלר: אגב, בדוח שראיתי פה מיושב ראש תאגידי המים, הם מספרים לנו, רוב הציבור לא יודע את זה, אבל אנחנו ידענו את זה, שחצי מיליארד שקל, אם אני לא טועה, הולך לחקלאות ולא רק לגידולי פרי או ל - - -

<רזיאל אחרק: ולתעשייה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שכל אזרח שמשלם יקר מסבסד במידה רבה את החקלאות ולא תמיד באופן צודק.

ישראל אייכלר: אז כש - - -

סופה לנדבר: בגלל זה המחירים של העגבניות כל כך גבוהים.

ישראל אייכלר: בדיוק, כי המים יקרים.

ישראל אייכלר: מה שמדהים פה, שכל הרעיון של תאגידי המים זה שמחירי המים יממנו רק את התשתיות ורק את המים ופתאום אנחנו מממנים, אני לא רוצה להגיד כמו שבגין אמר, 'בריכות מלאות בקיבוצים', אבל זה דבר שחייב תיקון.

ישראל אייכלר: חבר הכנסת שמולי הצטרף אלינו ואולי ייקח את זה כמשימה, להפריד בין החקלאות האמיתית לבין שכר המים לחקלאים.

ישראל אייכלר: ב-2004 תוקן חוק תאגידי המים ונקבע שבתום שש שנים רשות מקומית לא תפעיל בעצמה את שירותי המים והביוב אלא כולם באמצעות חברה, והתאריך האחרון עד 31 בדצמבר 2015.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שבעוד חודש לא יהיה אזרח שלא יהיה לו תאגיד.

ישראל אייכלר: ובא לציון תאגידים.

ישראל אייכלר: עד סוף שנת 2015 כבר 94% מתושבי המדינה יקבלו מים מתאגידים.

ישראל אייכלר: יש 55 תאגידי מים, 185 רשויות מקומיות מחויבות בתאגוד, חוץ מהרשויות המקומיות ביהודה ושומרון ומועצות אזוריות ואגודות מים.

ישראל אייכלר: מה זה אגודות מים, אתה תסביר לנו בהמשך.

<קריאה: ביישובים חקלאיים.

ישראל אייכלר: כתוב שם, בסדר.

ישראל אייכלר: כבר בינואר 2010 נכנסה לתוקפה הרפורמה בתעריפי המים והביוב וראה זה פלא, מאז הרפורמה עלו תעריפי המים ב-30%.

איציק שמולי: אגב, אדוני, במסמך שאני ביקשתי בזמנו מהממ"מ בשנה שעברה, הם בחנו בתקופה של עשור, למעלה מ-100% עלו המחירים.

ישראל אייכלר: עידו עשה לנו עבודת מחקר עדכנית, אנחנו יכולים להעביר לך את זה.

איציק שמולי: כן, אני רואה, תודה.

ישראל אייכלר: במהלך השנים נשמעו קולות שמייחסים את גובה מחירי המים להקמת התאגידים ובעיקר לעלויות התפעול הגבוהות שלהם.

ישראל אייכלר: חלק מהתאגידים סובל מהתנהלות כלכלית לא יעילה, טוענת רשות המים, עלויות ההנהלה והתפעול של התאגידים בפועל גבוהות מהעלות המוכרת שלהם ב-40%.

ישראל אייכלר: מה זה העלות המוכרת?

<עידו אבגר: העלות הנורמטיבית, העלות שרשות המים קבעה שאמורה להיות לתפעול.

ישראל אייכלר: והתפעול למעשה הוא 40% יותר?

<עידו אבגר: זה ב-2011 בחלק מהתאגידים.

<עידו אבגר: היום זה - - - כדאי לשאול את רשות המים.

סופה לנדבר: מה זה בחלק?

סופה לנדבר: זה לא מחיר אחיד לכולם?

<עידו אבגר: המחיר לצרכן הוא אחיד, אבל כל תאגיד נקבע לפי העלויות הצפויות שלו, הרשות קובעת לו מחיר שהוא משלם למקורות על המים ועל הטווח.

ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית שלפני שהיו תאגידי מים היה לרשויות המקומיות זכות וחובה להעניק הנחות לצרכנים נזקקים.

ישראל אייכלר: אוכלוסיות נזקקות היו פונות ללשכות הרווחה וועדות הרווחה ברשויות המקומיות היו מעניקות הנחה בתשלומי מים.

ישראל אייכלר: חוק תאגידי המים לא מסמיך את רשות המים לתת הנחות לאוכלוסיות נזקקות.

ישראל אייכלר: בנובמבר 2012 עבר תיקון לחוק שמסמיך את שר האוצר, באישור ועדת הכספים, לתת הטבה בצריכת מים לקבוצות אוכלוסייה, בהם זכאי ביטוח לאומי, ניידות, נכות, ילד נכה, קצבת זקנה וכו'.

ישראל אייכלר: 490,000 זכאי ביטוח לאומי, 11,000 זכאי משרד הביטחון ו-19,000 זכאי הרשות לניצולי השואה.

ישראל אייכלר: בסך הכול מדובר ב-520,000 זכאים מתוך 8 מיליון האזרחים.

ישראל אייכלר: ההטבה, אני לא רוצה לפרט, פה 3.5 קוב מים, לא נלאה אתכם, אתם מכירים את הנושא.

ישראל אייכלר: בשנים האחרונות ההטבה לא נוצלה במלואה וראו זה פלא, בשנת 2013 היה ניצול של 20 מיליון מתוך תקציב של 70 מיליון.

ישראל אייכלר: זה אומר שהאזרחים הנזקקים לא יודעים שיש להם זכות לקבל את ההנחה.

ישראל אייכלר: בשנת 2015 ההטבה הצפויה היא 65 מיליון או 60 מיליון.

ישראל אייכלר: 2015, עוד לא תוקצב, בשבוע הבא.

ישראל אייכלר: זאת אומרת מי שיספיק מנובמבר עד דצמבר.

ישראל אייכלר: השאלות הן כאלה, אל"ף, מדוע יש מעט זכאים, מדוע הכסף לא מנוצל במלואו, שלוש, מדוע ההטבה מגיעה רק משימוש ב-3.5 מטר מעוקב בחודש, כי האנשים הזכאים בדרך כלל לא מבזבזים כל כך הרבה מים.

ישראל אייכלר: חלק מהם, חלק כן.

ישראל אייכלר: אנחנו רוצים שהתהליך יהיה פשוט וקל ואנחנו רוצים שתהיה אפשרות חוקית לתאגידי המים לעשות את זה.

ישראל אייכלר: יש לנו עוד נושאים, הטיפול בחובות, אבל זה כבר נעשה תוך כדי הדיון.

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לחברת הכנסת סופה לנדבר ולחבר הכנסת שמולי - - -

סופה לנדבר: לא, תיתן לו ואחר כך אני.

ישראל אייכלר: קודם חבר הכנסת שמולי, להעלות את הנושאים לדיון.

איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

איציק שמולי: אני מברך אותך על הדיון החשוב מאוד הזה שהבאת לוועדה בראשותך, הוועדה לפניות הציבור.

איציק שמולי: אני חושב, אדוני היושב ראש, שזה אחד משלושת הנושאים שמעסיקים את חברי הכנסת מבחינת פניות הציבור שאנחנו מקבלים הכי הרבה, ההוצאה לפועל, הדיור הציבורי ותאגידי המים.

איציק שמולי: צריך להגיד על מה אנחנו מדברים.

איציק שמולי: צריך להגיד שההקמה של התאגידים אמנם היה בה היגיון, חלק גדול מהרשויות לא ניהלו את תשתיות המים כמו שצריך והעדיפו להשקיע את הכסף בדברים אחרים.

איציק שמולי: אבל כשאתה מסתכל על המחיר, במלוא מובן מילה מחיר, של הקמת התאגידים בשנים האחרונות, אז עולה ומתחדדת השאלה כאן בבית הזה כל פעם מחדש ואנחנו לא נרפה מהעניין הזה, האם יש עדיין צורך בקיומם של התאגידים, קל וחומר של כל כך הרבה תאגידים, של 50 ו-60 תאגידים.

איציק שמולי: שימו רגע את עניין המחיר בצד, שזו שערורייה בפני עצמה, עצם ההטלה של המע"מ על הצרכנים, עצם העניין שהתעריפים הם תעריפים גבוהים בכל קנה מידה, תסתכלו על השירות שנותנים התאגידים, שירות שהוא שרירותי, שירות שהוא אטום, שירות שאין לו שום רגישות כלפי הצרכנים.

איציק שמולי: אם היום, כפי שאתה הקראת, אדוני היושב ראש, רשות המים רשאית או התאגידים רשאים לתת הטבות בגובה של 70 מיליון שקל וניצלו מזה רק 20, זו בושה גדולה.

איציק שמולי: אתה יודע מה עוד, אדוני היושב ראש?

איציק שמולי: אני מזכיר לך, בשנה שעברה אני הובלתי פה מאבק אימתני נגד התאגידים יחד עם פורום מים בירושלים, שכבר מה זה, סליחה על הביטוי הלא פרלמנטרי, החליטו להשתין מהמקפצה, הביאו לפה הצעת חוק שתאפשר להם, שתיתן להם סמכות לנתק מים לחייבים.

איציק שמולי: מה שנקרא, כאילו, עד הסוף.

איציק שמולי: צריך להזכיר על מה אנחנו מדברים, אנחנו מדברים על מים, אנחנו מדברים על מים.

איציק שמולי: עצם העובדה או המחשבה של מישהו שבשם היעילות, הרי אתם צריכים, התאגידים, מי פה מייצג את התאגידים?

איציק שמולי: אתם צריכים לעמוד במכסות של גבייה ושל יעילות שאותם קובע הרגולטור ובסופו של דבר המדיניות הזאת של הצורך שלכם לעמוד ביעדים ולהראות שאתם גובים מספיק ושמי שלא מצליח לשלם את החשבון אתם מיד רצים לנתק לו, ככה זה היה לפחות בשנים האחרונות, אז זה אומר משהו על מי שמנהל את העסק.

איציק שמולי: ודבר אחרון, אדוני היושב ראש, חוץ מהמדיניות שהיא בעייתית יש עוד משהו בעייתי בעולם של התאגידים.

איציק שמולי: כל מנהל תאגיד, אדוני היושב ראש, הוא שריף מקומי.

איציק שמולי: אתה יודע מה זה שריף מקומי?

איציק שמולי: נגיד בלוד, או ברמלה, התמזל מזלנו שיש מנהלי תאגידים שהם רגישים.

איציק שמולי: עדי, הדבר האחרון שהוא יעשה זה לנתק מים לאנשים, אבל בדיונים בוועדת כלכלה, אדוני היושב ראש, באו לנו מנהלי תאגידים, לא פחות ולא יותר, תקשיבו טוב, ואומרים לנו בדיון, לפרוטוקול, 'אנחנו ננתק כי אנחנו רוצים לחנך את הציבור שצריך לשלם'.

איציק שמולי: אתה מבין מה אני אומר?

איציק שמולי: ככה יוצא מצב שבו על אותה עבירה, במרכאות, בחלק מהמקומות מנתקים את המים ובחלק מהמקומות לא מנתקים.

ישראל אייכלר: נדמה לי שהיום כבר אין.

איציק שמולי: היום אין ניתוקים, אבל זה בא לידי ביטוי בכל מה שעושים התאגידים, לא רק בזה.

איציק שמולי: המדיניות היא מדיניות דיפרנציאלית וכל מנהל תאגיד עושה מה בראש שלו.

איציק שמולי: המנהלים של התאגידים כמעט ולא כפופים, בטח ובטח לא לביקורת של הכנסת, כי מי רואה איזה החלטות מקבלת מועצת רשות המים, זה הכול בהיחבא.

איציק שמולי: אני אומר לכם, אם יש משהו אחד שאתם יכולים לתקן בו זה את היחס כלפי הצרכנים מעוטי היכולת.

איציק שמולי: גם אם אתם משאירים את התאגידים כפי שהם ועל זה אנחנו עוד נעשה מלחמה בכנסת, שאתם לא תישארו 50 ו-60 תאגידים, אין לזה שום הצדקה, לפחות תגלו איזה שהיא גמישות, תגלו איזה שהיא רחמנות על אנשים שלא מסוגלים לשרוד.

איציק שמולי: ושוב אני אומר, אנחנו מדברים על מים, לא על קוויאר.

איציק שמולי: תודה, אדוני.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אתה מוכן להצטרף לדרישה שתהיה להם סמכות להקים ועדת הנחות?

ישראל אייכלר: כי עד היום לא - - -

סופה לנדבר: לא, באופן אוטומטי הם צריכים לעשות את זה.

איציק שמולי: בטח, אבל אני אגיד לך רק למה לשים לב.

איציק שמולי: בזמנו, רצו להקים ועדה כזאת גם בניתוקים ואז מה הם אמרו לנו?

איציק שמולי: מי יקבע מי הם נציגי הציבור ומי יקבע מי הם המומחים הסוציאליים?

איציק שמולי: התאגידים.

איציק שמולי: אתה מבין?

ישראל אייכלר: לא העירייה?

איציק שמולי: לא העירייה, התאגידים.

איציק שמולי: ככה הם הביאו את הצעת החוק לכנסת.

ישראל אייכלר: העירייה הוא הבעלים של התאגיד.

איציק שמולי: אז אם, אדוני היושב ראש, אני בוודאי מצטרף להצעתך, אבל אני רק מבקש ממך לדאוג שתהיה נוכחות מכובדת של נציגי ציבור שמבינה במקרים של רווחה וסעד ויותר מזה, שהנציגים האלה לא יהיו תלויים בשום צורה ואופן, לא בתאגידים ולא ברשות המים, הם יהיו נציגים בלתי תלויים.

איציק שמולי: ככה הם יוכלו להפעיל שיקול דעת מלא.

ישראל אייכלר: אם אני אשתמש בזיכרון, זה החוק שלקחת מ - - -

<רזיאל אחרק: זה חוק שאנחנו ניסחנו, אנחנו איגוד התאגידים, שאנחנו מובילים - - -

ישראל אייכלר: לא, אבל אני הגשתי הצעת חוק לוועדת שרים והיא כבר אושרה, אבל לא הובאה עדיין לקריאה טרומית.

<רזיאל אחרק: מתי?

ישראל אייכלר: לפני כחודש-חודשיים.

<רזיאל אחרק: אז זה כבר כמעט שנה.

ישראל אייכלר: לא, אני מדבר על עכשיו, הקדנציה הזאת.

ישראל אייכלר: שמולי, כתוב ככה, שחברי ועדת חריגים יהיו אלה: המנהל הכללי של החברה או סגנו, חברי מועצת הרשות המקומית שבתחומה פועלת החברה, האחראי על ענייני רווחה ברשות המקומית, נציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים או המוסד לביטוח לאומי, שימנה שר הרווחה והשירותים החברתיים מבין הגופים האמורים, שזה הרשות המקומית.

ישראל אייכלר: כך שברגע שזה יעבור, אני מקווה, אז תהיה להם סמכות לתת הנחות, היום אין להם סמכות.

איציק שמולי: רק, אדוני היושב ראש, מי צריך לתת לנו תשובה למה הסעיף התקציבי הזה לא מנוצל?

ישראל אייכלר: האנשים שיושבים פה.

<שלומית אבינח: יש פה את רשות המים.

ישראל אייכלר: בבקשה, חברת הכנסת לנדבר.

סופה לנדבר: אדוני, אני בכלל הייתי מחזירה את הדבר, לקחת מהתאגידים את ההשתלטות על המים והייתי מחזירה את זה לעיריות.

סופה לנדבר: יש דברים שמפריטים ויש דברים שלא מפריטים במדינת ישראל, אבל כך קרה שהמחוקק החליט והכנסת אישרה, אני הייתי מחזירה את זה למה שהיה, לפחות שירות האזרחים צריכים לקבל בעיריות.

סופה לנדבר: אז במטרת החוק היה גם בנייה או תיקון של תשתיות של ביוב בכל הערים ואני היום ראיתי בשידור את ראש עיריית אשקלון וחשבתי איך הוא בקלות מעביר את האחריות למישהו בממשלה, אחר כך הבנתי שבעצם האחריות הוא צריך להעביר לתאגידי המים שלא עשו את העבודה ולא הכינו את מערכת הביוב כדי שהיא תקלוט את המים.

<קריאה: אין קשר.

<קריאה: זה ניקוז, זה לא ביוב.

סופה לנדבר: והביוב?

סופה לנדבר: ביוב וניקוז, רבותיי, זה אותו דבר.

<רזיאל אחרק: רק לדייק, הניקוז באחריות העירייה, הביוב באחריות התאגיד.

סופה לנדבר: בקיצור, זה באחריות של מי?

<רזיאל אחרק: העירייה.

ישראל אייכלר: ההערה שלכם נרשמה, אני רוצה לשמוע את חברת הכנסת.

סופה לנדבר: הכסף שהם גובים?

<רזיאל אחרק: עירייה.

ישראל אייכלר: אתם תיכף תצטרכו להסביר לי - - -

סופה לנדבר: אני חושבת שצריכים להחזיר את זה לעיריות, שלא יהיה בלבול מי אחראי על מה.

סופה לנדבר: שיהיו אחראים במדינת ישראל.

<קריאה: גם את חברת חשמל צריך להעביר לעיריות, שיהיה - - - גם את המשטרה.

סופה לנדבר: נכון.

סופה לנדבר: חברת חשמל, צריכים לשבור את המונופול.

ישראל אייכלר: אגב, המשטרה בניו יורק עברה לעירייה וזה היה יעיל מאוד.

ישראל אייכלר: כך שזה לא בדיחה.

סופה לנדבר: רבותיי, החוק עבר כדי להבטיח את רמת השירות וגם התשתיות של ביוב.

סופה לנדבר: עכשיו, אדוני היושב ראש, לפני מספר שנים אנחנו העברנו והכנו כאן בוועדה תעריפים סוציאליים לחשמל.

סופה לנדבר: שם גם הייתה בעיה, מי בעצם יקבל את אותן הנחות ואנשים מקבלים אותן באופן אוטומטי ויש שיטה איך מעבירים את זה.

סופה לנדבר: אני חושבת - - -

ישראל אייכלר: אני מזכיר לפרוטוקול שיושבת ראש הוועדה הייתה חברת הכנסת סופה לנדבר, שולמית הייתה המנהלת ואז הם הביאו את החשמל ואנחנו רוצים פשוט לעשות, אם אפשר, העתק-הדבק למים.

סופה לנדבר: כן.

סופה לנדבר: בזמן שמדינת ישראל מאפשרת סכום מסוים להנחות והוא לא מנוצל, זה ליקוי גדול של פעילות.

סופה לנדבר: אני רוצה להבין כאן באופן ברור, מי האוכלוסייה שצריכה לקבל הנחה?

סופה לנדבר: איך האוכלוסייה הזאת יודעת שהיא צריכה לקבל הנחה ומותר לה לקבל הנחה והיא חייבת לקבל הנחה?

סופה לנדבר: ואיך הם מקבלים את אותה הנחה?

סופה לנדבר: אני בטוחה בכך - - -

<קריאה: כמה?

סופה לנדבר: תן לי לסיים.

סופה לנדבר: כמה זה?

סופה לנדבר: 200 ₪ לשנה, זה לא כסף גדול, אבל יחד עם זאת 200 ₪ לנזקקים זה סיפור בעצמו.

סופה לנדבר: איך אנחנו כוועדה משפרים את הדבר?

סופה לנדבר: אני תמיד נגד ועדות, ועדות חריגים, 200 ₪ לשנה זה בירוקרטיה שלמה.

סופה לנדבר: אני חושבת שאפשר לפתח את הדבר שכמו שעל בסיס תעריפי חשמל סוציאליים הם מקבלים את זה באופן אוטומטי והם יודעים איך הם מקבלים, אז אם אנחנו נצטרך להעביר את החוק אנחנו נעביר את החקיקה החדשה, חוק חדש, אבל, אדוני היושב ראש, יש מנגנון שאפשר לבנות אותו ויש צורה איך אפשר לבנות איך בן אדם מקבל את אותה הטבה.

סופה לנדבר: אני חושבת שבתלושי תשלומים שבן אדם מקבל צריך להיות ברור שאזרח שצריך לקבל את ההנחה צריך להיות מסומן בתלוש הזה.

סופה לנדבר: אני, נניח, לא יודעת מי צריך לקבל את ההנחה.

סופה לנדבר: אני מאמינה שגם הציבור, אנשים לא יודעים מי זכאי להנחה הזאת ואיך זה קרה שבמשך שנים מחזירים סכומים כל כך גדולים.

סופה לנדבר: או שהממשלה מעבירה לתאגידי המים את הכספים להנחות ובעצם יש עניין שההנחות האלה יישארו בקופה של מדינת ישראל וזה דבר חמור ביותר.

סופה לנדבר: אז תאגידי המים, אני רוצה לשמוע מהם.

סופה לנדבר: אם הם חושבים שיש צורה שאנחנו צריכים להעביר את זה באופן אוטומטי ואם זה בלתי אפשרי, אדוני היושב ראש, נכון להיום, אז אנחנו נעביר את החקיקה שתיתן לאנשים הנחה באופן אוטומטי, כמו שעל תעריפי חשמל סוציאליים אנחנו נעביר חוק על תעריפי מים סוציאליים ואנשים יקבלו את ההנחה.

<דבורה בן ישעיהו: אני חושבת שכדאי שנתאר את התהליך.

<שלומית אבינח: הנה הביטוח הלאומי, היא מבצעת את ה - - -

ישראל אייכלר: היות שחברת הכנסת סופה לנדבר דיברה על מנגנון שמעביר באופן אוטומטי את הנזקקים, אני רוצה לומר שמעבר לאנשים שרשומים בביטוח הלאומי כנזקקים יש גם מצבים של אנשים נזקקים שאינם חולים ואינם נכים והם נזקקים.

סופה לנדבר: זה משהו נוסף.

ישראל אייכלר: לכן צריך - - - אנחנו נבקש עכשיו מ - - -

<שלומית אבינח: אתה רוצה מדבורה עכשיו את - - -

ישראל אייכלר: כן, אולי תסבירי לנו איך זה עובד בחשמל ונוכל להעתיק את זה למים.

<דבורה בן ישעיהו: אני אסביר ברשות

<דבורה בן ישעיהו: כם איך זה עובד מבחינת עם רשות המים, כי זה מאוד דומה לתהליך שאנחנו עושים מול החשמל, זה גם מוסדר בתקנות.

<דבורה בן ישעיהו: קודם כל תנאי הזכאות מופיעים גם בתקנות, אם אני לא טועה, המוסד מפרסם את זה גם באתר האינטרנט וזה גם בחלק, למשל מקבלי קצבת נכות גם מקבלים את זה, או מקבלי קצבת זקנה מקבלים יחד עם הפוליסה שמאושרת להם על זכאות לקצבה.

<דבורה בן ישעיהו: יש גם פירוט ההטבות הנלוות, ביניהן גם ההטבה במים.

<דבורה בן ישעיהו: אנחנו מעבירים גם לפי התקנות, כמו שזה מוסדר, אנחנו שולחים לכל אחד שזכאי להטבה דרך ביטוח לאומי מכתב לכתובת שלו ושם אנחנו מבקשים ממנו, יותר נכון, אם הוא מתנגד להעברת הנתונים שלו לרשות המים, שיתנגד.

<דבורה בן ישעיהו: יש מספר טלפון והוא יכול להתקשר.

<דבורה בן ישעיהו: עוד פעם, זה לפי התקנות.

<דבורה בן ישעיהו: זאת אומרת אנחנו מודיעים לזכאי, 'אתה עשוי להיות זכאי להטבה במים, אנחנו מתכוונים להעביר את פרטיך תוך 30 יום אם לא תתנגד', זה תהליך אוטומטי שמועבר לרשות המים כל חודש.

ישראל אייכלר: זה חידוש בשבילי.

ישראל אייכלר: זאת אומרת רשות המים כן מקבלת את הרשימות?

<דבורה בן ישעיהו: מקבלת והיא מעבירה לתאגידי המים.

<קריאה: אבל לא לאגודות.

ישראל אייכלר: רגע, אחרי שהעברתם הם מקבלים באופן אוטומטי?

<קריאה: אני יכולה להוסיף על הבעייתיות של זה?

סופה לנדבר: אז מי מקבל?

<קריאה: היושב ראש, 20 שקלים זה כסף קטן.

ישראל אייכלר: מה 20 שקלים?

סופה לנדבר: אם מנתקים את המים בגלל 19 ₪ - - -

ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע את התהליך עד הסוף כדי שנוכל להבין.

<דבורה בן ישעיהו: בעצם פה מבחינת הביטוח הלאומי הדבר מסתיים, עד שמגיעות תלונות שאנשים לא קיבלו את ההטבה.

<קריאה: אולי כדאי שאני - - -

סופה לנדבר: חכו שנייה, מה אתם חסרי סבלנות?

<דבורה בן ישעיהו: הבירורים שאנחנו מקיימים מול רשות המים מעלים כמה סוגיות.

<דבורה בן ישעיהו: אחת, אם כתובת המגורים של הזכאי לא מעודכנת במשרד הפנים והוא עבר עיר, יכול להיות שהמידע אודותיו מגיע לתאגיד מים לא נכון, לא רלוונטי.

<דבורה בן ישעיהו: זה יכול להיות מצב אחד של אי מיצוי.

<דבורה בן ישעיהו: בעיה אחרת זה מהות ההטבה.

<דבורה בן ישעיהו: ההטבה היא רק למי שעובר את מכסת המים של 3.5 קוב, הוא זכאי למעשה לעוד 3.5 קוב בתעריף הנמוך.

<דבורה בן ישעיהו: לא כולם עוברים את המכסה ואז ההטבה שהם רואים היא למעשה אפס.

<דבורה בן ישעיהו: אנחנו מעבירים את הנתונים עליו לתאגיד הנכון והוא בעצם לא נהנה מההטבה.

ישראל אייכלר: יכול להיות שפה קבור הכלב, שזה דווקא אנשים שלא יכולים להשתמש בהרבה מים.

<דבורה בן ישעיהו: לעניות דעתי, נכון.

<דבורה בן ישעיהו: אני תמיד אומרת שזו לא הנחה, זו הטבה, וכשפונים אליי בתלונה 'למה לא קיבלנו?

<דבורה בן ישעיהו: ' אנחנו מסבירים את מהות ההטבה - - -

ישראל אייכלר: ואילו בחשמל הם מקבלים הנחה מהשקל הראשון.

<דבורה בן ישעיהו: מהקוט"ש הראשון.

<דבורה בן ישעיהו: דבר נוסף, שלאחרונה גם התבקשנו על ידי רשות המים לא להעביר להם תאריך תחילת זכאות שקודמת לתאריך תחילת המס הנוכחי.

<דבורה בן ישעיהו: זאת אומרת בביטוח לאומי ניתן לאשר תביעה עד שנה רטרו, לפעמים קצת יותר, אבל בואו ניקח את המקרה הקל, אז נניח שאם אישרתי למישהו בינואר 2015 זכאות לינואר 2014, רשות המים ביקשו שלא להעביר את הנתונים האלה ולכן הם מקבלים רק מהשוטף.

ישראל אייכלר: בחשמל איך זה הולך?

<דבורה בן ישעיהו: בחשמל רטרו מהיום הראשון.

<דבורה בן ישעיהו: בתיקון האחרון הם הגבילו את זה לשבע שנים.

<קריאה: עם הצמדה.

ישראל אייכלר: לגבי הנקודה הזאת של הרטרואקטיבי, בחשמל שבע שנים ובמים אפילו לא שנה.

<דבורה בן ישעיהו: עד שנה.

<דבורה בן ישעיהו: רק שנת מס.

ישראל אייכלר: אגב, הביטוח הלאומי עצמו גם לא כל כך נדיב ברטרואקטיבי, מקסימום שנתיים.

<דבורה בן ישעיהו: למה?

<דבורה בן ישעיהו: הרחבנו לאחרונה עד שבע שנים רטרואקטיבית אם זו טעות של המוסד.

<דבורה בן ישעיהו: יש לנו נוהל חדש יחסית.

ישראל אייכלר: טוב לשמוע, כי אני ידעתי שעד שנתיים.

סופה לנדבר: סליחה, לא שמעתי.

סופה לנדבר: מי שבעצם לא קיבל הנחה על חשמל, אתם רטרואקטיבית נותנים לו אישור על שבע שנים אחורה?

<דבורה בן ישעיהו: אנחנו תמיד שולחים את תאריך תחילת הזכאות האמיתי.

<דבורה בן ישעיהו: אם מישהו פספס ובמקרה לא הועבר, או בעקבות תיקון חוק או כל מיני דברים כאלה, חברת החשמל מזכה אותו לפי תאריך תחילת הזכאות שאנחנו מעבירים.

<קריאה: דווקא ביוני היה שבע שנים.

ישראל אייכלר: עכשיו המשרד לשוויון חברתי, הגב' שרה זילברשטיין, בבקשה.

<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להתייחס לסעיף הזה ולעוד סעיף אחד, ברשותך, אדוני היושב ראש.

<שרה זילברשטיין-היפש: אני מתייחסת כמובן לאזרחים ותיקים, זקנים.

<שרה זילברשטיין-היפש: הנושא הזה של חברת חשמל, הסתבר שאנשים קיבלו מכתבים וכמובן לא מיצו זכויות, כמו שבכלל יש בעיה של מיצוי זכויות באוכלוסיות חלשות.

<שרה זילברשטיין-היפש: אחרי באמת הרבה מאוד עבודה משותפת עם המוסד לביטוח לאומי ועם חברת חשמל, אנחנו התערבנו וצלצלנו ל-55,000 אזרחים ותיקים ולפעמים עמדנו על הקו כדי שהם יעשו את ההעברה הזאת על שמם, כדי שזה יבוצע.

<שרה זילברשטיין-היפש: גם נודע לנו שאחרי שהעברנו לזקן והזקן פנה לא תמיד זה עבר.

<שרה זילברשטיין-היפש: זאת אומרת שהנושא הזה של מימוש זכויות הוא חלק בלתי נפרד מהיכולת - - - כי ברגע שאתה שולח לאזרח כלשהו מכתב על זכויות זה לא אומר שהוא מממש אותם.

<שרה זילברשטיין-היפש: היות שחברת חשמל לא עושה את זה רק בגלל הלב האלטרואיסטי שלה, אלא בגלל שהיא מקבלת שיפוי, יש לה בהחלט רצון, אבל היא גם עושה מאמץ גדול כדי לעזור בתהליך המימוש, כולל שהיא נותנת רטרואקטיבית והיא לא מענישה את הזכאי בהטבה הזאת, פנינו והסברנו לרשות המים.

<שרה זילברשטיין-היפש: אמרנו, 'תשמעו, תנו לנו את העבודה, אנחנו מתנדבים פה כדי שאדם זקן יממש את זכותו, כמו שעשינו בחברת חשמל'.

<שרה זילברשטיין-היפש: אפילו בג"צ נכנס לזה וחייב את חברת החשמל לעשות את המימוש כי המועצה לצרכנות פנתה לבג"צ בנושא הזה.

<שרה זילברשטיין-היפש: פנינו בנושא הזה לרשות המים ואמרנו 'תנו לנו לעשות את העבודה', כדי שלא נגיע למצב של מימוש של 20 מיליון.

<שרה זילברשטיין-היפש: נפנפו אותנו כאילו אנחנו זבוב.

<שרה זילברשטיין-היפש: עכשיו אני רוצה להגיד לכם עוד משהו.

<שרה זילברשטיין-היפש: אפילו אני, באופן אישי, פניתי בעניין של אמא שלי, אחרי שהיא נפטרה היה איזה שהוא ויכוח על 220 שקל, בסוף אני לא הצלחתי וזה עוקל.

<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להגיד לכם עוד משהו וזה אני אומרת מדם לבי, לפני שלוש או ארבע שנים, בקיץ באוגוסט ניתקו מים לזקנים כשהם גרים בקומה שלישית, על חוב שלפעמים הגיע ל-300 שקל.

<שרה זילברשטיין-היפש: עכשיו את הקטע הזה גמרנו, הנושא הזה של עיקולים, אני מקווה שגמרנו, לא הגיעו אלינו פניות, לכוכבית 8840 לא הגיעו פניות בנושא של ניתוקי מים, אבל עיקולים מגיעים כל יום, החגיגה ממשיכה בנושא של עיקולים על חוב קטן או על חוב גדול.

<שרה זילברשטיין-היפש: זה לגבי זה.

<שרה זילברשטיין-היפש: אין לי ספק שבצורה שרשות המים עובדת אנשים לא ינצלו את הזכויות שלהם, כי גם אם פונים הפנייה היא בלתי אפשרית לרשות, כי הם לא עונים, או שלזקנים הם מתייחסים בצורה מאוד מאוד לא מכובדת ולכן אני אומרת - - -

<קריאה: - - - המילה הזאת היא פשוט לא ראויה.

<קריאה: שרשות המים לא - - -

<שרה זילברשטיין-היפש: אני אומרת לך דבר אחד - - -

ישראל אייכלר: לא, ההערה שלו היא במקום, תצטרך להוכיח את זה אחר כך, אבל עכשיו תן לה.

<שרה זילברשטיין-היפש: אני אומרת לך, אדוני, שעונים בצורה לא מכובדת, לפעמים טורקים טלפון.

<שרה זילברשטיין-היפש: אני עומדת מאחורי הדברים שלי ואני מוכנה גם להביא את הפניות לכבודך, ולכן התיקון הזה לא במקום, אלא צריך לבדוק.

<שרה זילברשטיין-היפש: לא אמרתי על כל תאגידי המים - - -

ישראל אייכלר: אבל את יכולה להיות רגועה, לא רק לזקנים הם לא עונים, ולא רק הם לא עונים אלא כל רשות שלטונית בירוקרטית במדינה הזאת זה שעות לשבת ולשמוע, כולל נותני שירות בשוק המסחרי.

<שרה זילברשטיין-היפש: אדוני, אצל צעירים אז הם יפנו שוב, זקנים לא יפנו שוב וזה ההבדל הגדול.

<שרה זילברשטיין-היפש: ועוד מילה אחת, אדוני, בסופו של דבר אני מבקשת באמצעותך, כדי שלא נחכה לתיקוני חקיקה, שיואילו בטובם הרשות למים לתת לנו אפשרות לעזור כמו בנושא של חברת חשמל, שאנשים ימצו את הזכויות שלהם.

<שרה זילברשטיין-היפש: משפט אחרון בנושא הזה - - -

ישראל אייכלר: על פי חוק הם יכולים לתת לכם מה שחברת חשמל נותנת?

<שרה זילברשטיין-היפש: הרי ביטוח לאומי עשו אותו דבר עם חברת חשמל, זה אותו חוק של העברת מידע וכל הדברים האלה.

<שרה זילברשטיין-היפש: הדבר הנוסף והאחרון שאני מבקשת מכבודו זה בנושא של ועדות החריגים.

<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להגיד לך שעוד לפני הקמת הרשויות האלה ברשויות המקומיות הייתה ועדת חריגים, והוועדה הזאת עבדה יפה מאוד וגם שיקול הדעת שם היה - - -

<קריאה: לא בנושא מים, לעולם לא.

<קריאה: אני הייתי חבר מועצה 25 שנה.

<קריאה: מים לא.

<קריאה: בעיריית ירושלים אנחנו קיימנו שנים - - -

<שרה זילברשטיין-היפש: גם במועצה שלך, אדוני.

<קריאה: הייתי 25 שנה חבר מועצה וסגן ראש עיר, מעולם במים לא הייתה ועדה.

<שרה זילברשטיין-היפש: איפה?

<קריאה: בהוד השרון.

<קריאה: אז אצלך לא, אצלה כן.

<קריאה: היה צריך בשביל זה את האישור של משרד הפנים.

<קריאה: באישור של משרד הפנים קיימנו את הוועדה הזאת.

ישראל אייכלר: רבותיי, מים שקטים חודרים עמוק.

ישראל אייכלר: רעשים לא מגיעים לשום מקום, זה עושה הצפה כמו באשקלון.

<שרה זילברשטיין-היפש: עוד משפט אחרון, אדוני.

<שרה זילברשטיין-היפש: בנושא של הוועדות, הוועדות האלה, היה להם שיקול דעת ברוב המקומות ולכן גם דברים שאנחנו לא הכנסנו שם, היה שיקול דעת של המקום להחליט, בגלל שאדם הסתבך או כל מיני דברים אחרים.

<שרה זילברשטיין-היפש: הם הבינו שגם אם ינתקו לו מים או יעקלו לו את החשבון אז - - - עכשיו לגבי עיקולי חשבון, אסור לעקל חשבון, לא את קצבת הביטוח הלאומי ולא את קצבת ניצולי השואה והבנקים משתפים פעולה וכן מעקלים את זה.

<שרה זילברשטיין-היפש: זה דבר נוסף חמור.

<קריאה: עד 30 יום אסור.

<שרה זילברשטיין-היפש: בסדר, אבל 30 יום אין לבן אדם לאכול ולשלם שום כלום, אז זה אותו דבר.

<שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו, מאוד קל לנו להגיד 30 יום.

<שרה זילברשטיין-היפש: זה דבר אחד.

<שרה זילברשטיין-היפש: דבר שני, ועדת חריגים שתעמוד לרשותה של הרשות למים, גם אם אנשים טובים יישבו שם, ברגע שההחלטה של הרשות היא בלתי ניתנת לאכיפה, זאת אומרת שהם יכולים להחליט מה שהם רוצים, הם ימליצו ובסוף מי יאכוף שם את הסמכות כדי שבאמת הם יתנו הנחות כמו שצריך?

ישראל אייכלר: תודה רבה לגב' שרה זילברשטיין.

ישראל אייכלר: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולתת שוב בשידור את הטלפון, כוכבית 8840 לכל תלונות של אנשים מבוגרים, לא רק בקשר למים, בכל נושא.

<שרה זילברשטיין-היפש: בכל דבר.

ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו ניתן ל - - -

<שלומית אבינח: לליליאנה מעיריית ירושלים.

ישראל אייכלר: הגב' סירקיס מעיריית ירושלים, בבקשה.

סופה לנדבר: אני רוצה לשאול, כוכבית 8840 באיזה שפות?

<שרה זילברשטיין-היפש: יש גם ברוסית, יש גם בערבית, יש גם באנגלית, יש גם בגרמנית ויש גם באמהרית.

סופה לנדבר: וברוסית?

<שרה זילברשטיין-היפש: ברוסית יש לנו 5 מוקדנים מתוך 30.

סופה לנדבר: לא טוב, לא מספיק.

ישראל אייכלר: יש לך מזל, חברת הכנסת לנדבר, שעלית אחרי הסיסמה 'עברי דבר עברית'.

ישראל אייכלר: אנשים עלו לפה ולא דיברו איתם ולא הכירו בהם, רצו לחנך אותם שידברו רק עברית, הייתה פה מלחמת עולם.

ישראל אייכלר: היום ברוך ה' מכירים בזה שיש אנשים שמדברים רוסית ולא יודעים עברית וצריך גם לתת להם שירות.

סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו על הדבר הזה.

ישראל אייכלר: בבקשה, גב' סירקיס.

<ליליאנה סירקיס: אני יכולה לבקש טובה ולאפשר לדבי מהאגודה לזכויות האזרח שנמצאת איתנו פה, היא צריכה פשוט לצאת, להגיד כמה דברים ואחר כך להמשיך?

ישראל אייכלר: אם כמה דברים, אין בעיה.

ישראל אייכלר: בבקשה.

<דבי גילד חיו: תודה.

<דבי גילד חיו: אני עורכת דין דבי גילד חיו מהאגודה לזכויות האזרח, אנחנו עובדים כבר הרבה מאוד שנים עם פורום מים כשמחלקת הרווחה בעיריית ירושלים היא חלק מהפורום הזה ומובילה אותו באמת לקדם את הנושא של הזכות במים, כולל הטיפול בניתוקים ובמחירי המים ובגבייה של מים וכל מה שקשור.

<דבי גילד חיו: אני אנסה מאוד מאוד בקצרה להגיד מה הדברים המרכזיים שאנחנו - - - קודם כל אני מאוד מברכת על הדיון, מאוד מאוד חשוב, אנחנו כמובן תומכים בהקמה של ועדת חריגים כזאת, זה חיוני.

<דבי גילד חיו: רק באמת מאוד מאוד בקצרה, יש כמה סוגיות שאדוני התייחס אליהן בתחילת הדברים.

<דבי גילד חיו: עצם מחירי המים שבאמת עלו בצורה דרמטית והביאו המון המון אנשים לזה שהם לא יכולים לטפל בהם.

<דבי גילד חיו: עם תחילת ההתפלה והשינויים שנעשו בשנים האחרונות, יש חשיבות וצורך לדון בכלל במחירי המים, אם הם מותאמים להיום ולמצב החדש ולחשוב על זה.

<דבי גילד חיו: הדבר השני כמובן הנושא של ההנחות.

<דבי גילד חיו: מה שקרה זה שהאוצר הקציב בשנת 2013 את הסכום שדיברנו עליו, של 70 מיליון שקל, בהתאם לזה נגזרו ונקבעו בתקנות שורה של זכאים והזכאים האלה כמובן, זה מאוד מאוד חשוב להדגיש, הם לא זכאים להנחה במחיר המים, הם מקבלים במחיר המופחת, שהוא עדיין מאוד גבוה, כמות נוספת.

<דבי גילד חיו: זה אומר שעדיין אנשים, לפעמים הם בכלל לא מגיעים לכמות הנוספת הזאת, גם את הכמות הראשונה הם מתקשים מאוד לשלם ולכן ההנחה צריכה להתייחס לזה.

סופה לנדבר: ההנחה צריכה להיות מהשקל הראשון.

<דבי גילד חיו: כן, ההנחה צריכה להיות מהתחלה.

<דבי גילד חיו: הדבר הנוסף הוא שיש המון אוכלוסיות וקבוצות, שזה אנחנו ניסינו להילחם ולא הצלחנו, של נזקקים בעיקר על רקע של מצוקה כלכלית שלא נכללים בתקנות האלה וברשימה מאוד מאוד חשוב להכניס את האוכלוסיות האלה.

<דבי גילד חיו: סתם בתור דוגמה, מקבלי הבטחת הכנסה וקבוצות אחרות בכלל לא נכללים שם.

<דבי גילד חיו: לגבי הגבייה, אדוני התייחס.

<דבי גילד חיו: כל הבעיה של הגבייה המאוד אגרסיבית וההעמסה של הוצאות הדירות של גובים פרטיים ושל עורכי דין וכל העיקולים וזה שבאמת אין מנגנון, ואת זה באמת ועדה כזאת יכולה אולי להסדיר.

<דבי גילד חיו: אין מנגנון לפריסת תשלומים, למחיקת חובות - - -

ישראל אייכלר: אולי אפשר לעשות הצעת חוק, גב' לנדבר, שאסור לרשויות שלטוניות למסור לחברות עורכי דין גבייה פרטית.

ישראל אייכלר: זה ממש כמו שהיה פעם בשוק האפור, בריוני גבייה בסגנון הרבה יותר מתורבת, של מכתבים ו - - -

<דבי גילד חיו: אדוני, יש תזכיר חוק כזה של הממשלה, הוא לא אוסר, אני רק מעדכנת, אני איתך לגמרי בעמדה הזאת, שבמקום לאסור על זה שיפריטו את הגבייה ברשויות המקומיות ושהרשויות המקומיות יקבעו בעצמן, או באמצעות רשויות הגבייה הנורמליות שיש במדינה, ששייכות למדינה, רשות הגבייה והאכיפה, הם הציעו תזכיר חוק, שהוא עכשיו מתחיל לרוץ עוד פעם, איך להסדיר את הגבייה של החברות הפרטיות.

<דבי גילד חיו: זאת אומרת להשאיר את המצב הקיים של ההפרטה הזאת ורק להסדיר את זה קצת.

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת?

ישראל אייכלר: להגביל את המחירים, שלא - - -

<דבי גילד חיו: קצת, כן, להסדיר את זה שזה לא יהיה פרוע לגמרי כמו היום.

ישראל אייכלר: גם זה רעיון.

<דבי גילד חיו: זה יותר טוב מכלום וזה קיים וזה חשוב.

<דבי גילד חיו: אתם יודעים מה?

<דבי גילד חיו: זה מבוסס על עתירה של לפני יותר מעשר שנים, עתירה נגד הדבר הזה.

<דבי גילד חיו: הצעת החוק הזאת הובאה שוב ושוב על ידי הממשלה ולא קודמה ועכשיו שוב מביאים את התזכיר הזה.

<דבי גילד חיו: אני מאוד מקווה שכרע במיעוטו לפחות את זה יעשו.

ישראל אייכלר: צריך לרשום את זה.

<עומר ורדי: אדוני, יש כללים בנושא הזה מגובשים, אני ארחיב כשיגיע תורי.

<שלומית אבינח: אנחנו נסיים עם הפונים ואז תדברו.

ישראל אייכלר: תסכמי במשפט אחרון.

<דבי גילד חיו: במשפט אחרון, אני באמת חושבת שחייבים להגן, אבל ממש בחקיקה, ועדת חריגים, מי האנשים בה, מה הסמכויות שלה, כולל סמכויות לעשות מחיקות חובות, הסדרת תשלומים וכל מה שקשור לזה כדי באמת לטפל באוכלוסיות שלא נכללות בהנחות.

ישראל אייכלר: בהחלט.

ישראל אייכלר: תודה רבה לך, עורכת דין דבי גילד.

<ליליאנה סירקיס: אני רוצה להשלים.

ישראל אייכלר: את נתת את זכות הדיבור שלך אז אולי אחר כך, כי החבר'ה מרשויות המים - - -

<שלומית אבינח: יש פה את יצחק אליהו וליליאנה.

<שלומית אבינח: את רוצה גם, מכן לזקן?

<שלומית אבינח: אבל בקצרה, כי אנחנו קצרים בזמן.

<שלומית אבינח: מה שלא נאמר.

ישראל אייכלר: עמותת קן לזקן, מרית לביא, ממש בקצרה.

<מרית לביא: בקצרה לגמרי.

<מרית לביא: אני גם עוזרת לפורום מים וגם מקן לזקן, היינו שותפים בכל התהליך של הניתוקים אבל יש איזה שהיא בעיה שדבורה מעבירה לרשות המים את הרשימות של הזכאים להנחה, אבל הרשימות של אותם או חלק מאותם אנשים שמנועי ניתוק לא מועברות ואז אדם צריך לרוץ עם כל המסמכים שלו, ללכת לביטוח לאומי, ללכת לתאגיד המים, לתת את זה למנהל התאגיד, שהוא יחליט אם הוא מנוע ניתוק ואם הוא להעביר לוועדה.

<מרית לביא: זה מאוד מסבך את העניינים - - -

סופה לנדבר: זה הבירוקרטיה של מדינתנו.

<קריאה: לא, אבל לא מנתקים היום מים.

ישראל אייכלר: על מה את מדברת, על ניתוקים?

ישראל אייכלר: אין היום ניתוקים.

סופה לנדבר: לא, היא מדברת על הנחות.

<מרית לביא: רגע, רגע, אין ניתוקים, אבל אחרי חצי שנה אדם צריך לעבור להחלטה של מנהל התאגיד והוא צריך להעביר את זה לוועדה ברשות המים.

<מרית לביא: ועדה ברשות המים צריכה לקבל את כל הפונים והיא לא מסננת בכלל את אלה שהם - - -

ישראל אייכלר: כן, בהחלט.

ישראל אייכלר: אז אולי תגידי את זה לפרוטוקול.

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית רוצה להעיר לפרוטוקול משהו בעניין הזה.

<ורד קירו-זילברמן: אני רק רוצה להעיר שמבחינת החוק כן יש לתאגידים סמכות לנתק את המים בכפוף לכללים ו - - -

<קריאה: לא, אין להם סמכות.

<ורד קירו-זילברמן: יש להם, בכפוף לכללים שנקבעו ובכללים אומרים שצריך לעבור את כל התהליכים וכל הפרוצדורות ובסופו של דבר לקבל את האישור והיה וניתן האישור, כן ניתן לנתק את המים.

<קריאה: אבל האישור ניתן מטעם הרגולטור.

<קריאה: זאת אומרת שהתאגיד - - -

<ורד קירו-זילברמן: זה לא משנה, הסמכות החוקית לנתק את המים קיימת, היא לא נשללה בחוק, לא כתוב בחוק תאגידי מים וביוב 'אסור לנתק מים לחייבים'.

<קריאה: בכללי ניתוק אספקת מים רשום בפירוש שלא ינותק צרכן בעבור חוב אלא אם כן יעבור את אישור ועדת - - -

<ורד קירו-זילברמן: אוקיי, אז אתה אמרת בדיוק מה שאני אמרתי.

ישראל אייכלר: בבקשה, אז העניין הזה הובהר.

<מרית לביא: זה גם מה שאני אמרתי.

<מרית לביא: דבר שני שרציתי להעיר על הנושא הזה, זה שאמנם ביטוח לאומי רושם וכדומה, אבל לנו יש בעמותת כן לזקן הרבה מאוד פונים מהעלייה הרוסית ויש המון בעיות עם המגורים המשותפים, עם הלא מגורים המשותפים, זה לא הוסדר עד עכשיו בכלל והכי הרבה פניות שיש לנו זה באמת מהאוכלוסיות הכי הכי הכי חלשות.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: אין חכם כבעל הניסיון, הגב' סירקיס הייתה פעם בוועדת ההנחות של עיריית ירושלים.

ישראל אייכלר: הגב' ליליאנה סירקיס, תגידי לנו איך אנחנו יכולים לעשות - - -

<ליליאנה סירקיס: אני רק אשלים את התמונה.

<ליליאנה סירקיס: ועדת ההנחות שהיינו שותפים לה כשלא היה ה'גיחון' - - -

ישראל אייכלר: כשה'גיחון' עדיין לא הגיח אל כל בית.

<ליליאנה סירקיס: אנחנו כאגף רווחה המלצנו על לקוחות מסוימים.

<ליליאנה סירקיס: ישבנו יחד עם ה'גיחון', החברה העירונית, ובעצם עשינו גם הסדר על פריסה וגם הסדר על החובות וגם קיבלנו אישור לכך ממשרד הפנים כי הם ראו בזה תהליך של גביית חובות ולא תהליך של כפל סיוע.

<ליליאנה סירקיס: אני ממליצה שאותו תהליך יהיה בהמשך עם תאגידי המים גם, אם אפשר, אבל יש לקחת גם בחשבון שיש לתת לתאגידי המים כלים כדי להתמודד עם החובות האלה.

<ליליאנה סירקיס: היום חוץ מפריסה אי אפשר לעשות שום דבר וצריך לתת איזה שהוא מנגנון, כי במקרים הקשים ביותר, כאשר אין אפשרות לגבות וגם בהוצאה לפועל אין מה לעשות עם המקרים האלה, כן לבוא לקראת כדי למשוך את זה לכיוון של הגבייה ולא לכיוון של מחיקה.

ישראל אייכלר: אז פתאום יהיה לי הוצאה לפועל?

סופה לנדבר: אבל אנחנו צריכים להבין איך הייתה עלייה ב-40% במחיר המים ומה הקריטריונים לאותם אנשים שצריכים לקבל הנחה ואיך אנחנו - - -

<קריאה: צירפו את הביוב, צירפו 3 שקלים של הביוב בתוך המחיר של המים.

<קריאה: פעם זה היה נפרד.

<קריאה: מים לבד, 5 שקלים, לא יודע כמה זה היה, ו-3 שקלים ביוב.

<קריאה: היום חיברו את שני הסכומים האלה וזה יוצא אחד.

<קריאה: פעם זה היה שתי רובריקות בשובר, את זה שוכחים להגיד, 3 שקלים ביוב, שנת 99', היום זה בתוך - - -

ישראל אייכלר: רבותיי, השעון רץ, הוא לא מתחשב בנו.

ישראל אייכלר: מילה אחת ליצחק אליהו פורום המים.

<אליהו יצחק: כבוד היושב ראש, אני מברך בברכה על פניות הציבור ואני גאה בזה שנכנסתי עם חלק מפורום המים לכאן, שתשמע ממקור ראשון.

<אליהו יצחק: אנחנו הקמנו את פורום המים, אני והחברות שלי של הפורום כבר שש שנים ומשהו, הקמנו את הפורום כדי להילחם בתאגידי המים, במחירי המים ובניתוקי המים.

<אליהו יצחק: לגבי ניתוקי המים, ברוך ה' הגענו על סף שלא מנתקים מים, אבל זו לא הבעיה כרגע של הניתוקים, הבעיה היא חריגים.

<אליהו יצחק: מתוך 100%, 30-40 חריגים, הבעיה היא שאדם שצבר חוב בגלל המים, אני מצטער ואני אומר את זה, חבל שהחבר'ה של תאגידי המים לא נמצאים פה, אם זה בית שמש, נס ציונה וירושלים, הייתי יורה להם בפרצוף, תסלח לי על המילה הזאת - - -

ישראל אייכלר: לא, לא, אני לא שמעתי - - -

<אליהו יצחק: סליחה, כבוד היושב ראש, לא ייתכן שמנכ"ל תאגיד יבוא ויגיד 'אני אחנך את האזרחים הדתיים האלה ואנתק להם את המים'.

<אליהו יצחק: לא ייתכן שסגן מנכ"ל תבוא ותגיד - - -

<רזיאל אחרק: לא, אתה לא יכול להגיד - - -

<אליהו יצחק: סליחה, אחרק, לא ייתכן דבר כזה, שסגנית מנכ"ל תאגיד תבוא, 'אני אחראית ואני אנתק להם'.

<אליהו יצחק: מה שקורה היום, נכון שאין ניתוקי מים, החוב הגדול הזה שאני חייב או שחברים חייבים בתאגידי המים, שני דברים הם עושים, החוב הישן, הם לוקחים חצי, זורקים אותו לעורך הדין, את החצי השני להוצאה ל0

<אליהו יצחק: פועל ואתה מסתכסך עם האישה ועם המשפחה ועם הילדים.

<אליהו יצחק: יושבת חברתי לפורום, אמא ל-13 ילדים, ברוכת ילדים, שהגיעה לבית חולים לאשפוז בעקבות החוב של המים.

<אליהו יצחק: לא ייתכן דבר כזה, אני מבקש מכבוד היושב ראש - - -

<קריאה: אבל מים צריך לשלם, חובות צריך לשלם.

<אליהו יצחק: סליחה, הכול צריך לשלם, אבל לא יבואו אלייך ויגידו 'תחתכי את הידיים ואת הרגליים שלך כדי שתהיי חולה שיתנו לך את ההנחה', וזה אותו דבר גם בארנונה.

<שלומית אבינח: למחוק את הדברים שאמרת לפרוטוקול.

<שלומית אבינח: תבקש למחוק את הדברים שאמרת.

<אליהו יצחק: אני מבקש למחוק את הדברים האלה, בבקשה, אבל היושב ראש, אני מדבר מהבטן, אני מדבר מהמציאות, אני מבקש בכל לשון של בקשה, אנא מפניות הציבור, לבוא לעזרת האזרחים במדינת ישראל שיוכלו לשתות מים שזה מים מאלוהים.

<אליהו יצחק: זה לא מים שאנחנו קונים אותם בלא יודע מה.

ישראל אייכלר: אנחנו נדבר על זה ואנחנו מדברים על זה.

ישראל אייכלר: טוב שחזרת מהמילה 'יורים', כי היום אנחנו חיים באזור - - -

<אליהו יצחק: אוקיי, אני לא - - - חס ושלום - - -

ישראל אייכלר: באוזניים מצלצל חזק מדי.

<אליהו יצחק: אני אגיד לך משהו, אני עברתי הרבה בחיים ואני מתנדב בהרבה מקומות, אחת ההתנדבויות שלי זה לקחת גם כן זקנים, אנשים זקוקים, ל'גיחון', לטפל בהם, לנסות לפרוס להם את החובות.

<אליהו יצחק: אבל מה?

<אליהו יצחק: לא ייתכן דבר כזה, שאנחנו נהיה משועבדים להוצאה לפועל.

<אליהו יצחק: אני לא בבית היום בגלל החובות, בגלל ארנונה.

<אליהו יצחק: לא רוצים להתייחס אליי, אומרים 'אדוני, אתה עברת, אתה ואשתך מרוויחים 12,000 שקל, לך תשלם את זה', אבל זה ברוטו, איפה הנטו?

<אליהו יצחק: אני לא חי בבית היום בגלל הארנונה.

<אליהו יצחק: אני פונה לכל הגורמים בעירייה, לא רוצים להתייחס אליי בכלל .

ישראל אייכלר: אנחנו נבדוק אחר כך מה דינו של אדם שמרוויח 12,000 שקל, האם הוא יכול לשלם מים.

ישראל אייכלר: אנחנו נדבר על זה בדיון אחר.

ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו מדברים על ועדת החריגים.

ישראל אייכלר: הזעקה שהבאת נשמעה חזק מאוד.

ישראל אייכלר: ההבדל בין הדברים ליריות זה שירייה אי אפשר להחזיר, מילים אפשר להחזיר, אבל כתוב שאתה שולט על המילה כל זמן שהיא מתחת ללשון שלך, ברגע שהיא יצאה, אתה כבר לא שולט עליה, כמו ירייה.

<אליהו יצחק: מילתא דבדיחותא, כבוד היושב ראש, ירייה, שלוש עליך, אחת נעלמה.

ישראל אייכלר: אנחנו עכשיו לתאגידי המים שהיו במשך שעה שלמה על כס הנאשמים, בואו ניתן לתאגידי המים ולרשות המים ואנחנו רוצים לקבל הסברים על מה שדיברנו, לא על דברים שאנחנו לא דיברנו, למשל כמה חשוב שיהיו תאגידי מים, זה אנחנו יודעים, בוא תמשיך הלאה על הדברים שדיברנו.

סופה לנדבר: אנחנו לא מבינים, אבל אנחנו יודעים שזה קיים.

<רזיאל אחרק: אני אגיד במשפט אחד למה כדי שזה יובן.

<רזיאל אחרק: על השולחן הזה יש בקבוקים של מי עדן, מי האמין שימכרו מים במדינת ישראל.

<רזיאל אחרק: התאגידים קמו בגלל שמכרו לנו מים, כי המים בצנרת היו גרועים.

<רזיאל אחרק: זה הכול.

<רזיאל אחרק: בגלל זה קמו תאגידי המים ואני לא ארחיב על זה, כי דיברו על זה.

ישראל אייכלר: מישהו שירשום לו להסביר לי מה ההבדל בין ניקוז וביוב, כי אני חשבתי שמשלמים יקר כדי שכל מערכת הצנרת - - -

<רזיאל אחרק: אני אסביר לך, כי אני מחזיק בשני הכובעים.

ישראל אייכלר: בבקשה.

<רזיאל אחרק: שמי רזיאל אחרק, אני יושב ראש איגוד תאגידי המים בישראל ואני גם יושב ראש תאגיד המים בראש העין.

ישראל אייכלר: החיסרון הכי גדול שלו זה שהוא עובד בהתנדבות.

ישראל אייכלר: אנשים שעובדים בהתנדבות, אני לא יכול להגיד להם שום דבר.

ישראל אייכלר: אתה עובד בהתנדבות, אני רוצה אנשים שעובדים בכסף, שאני אוכל לבוא אליהם בדרישות.

<רזיאל אחרק: זה לא רק אני, כל יושבי ראש תאגידי המים בארץ עובדים בהתנדבות מלאה.

<קריאה: יש מנכ"ל.

<רזיאל אחרק: המנכ"ל מקבל שכר כמו מנהל מחלקת המים שהיה בעירייה, זה אותו דבר.

<רזיאל אחרק: אבל בואו לא ניכנס לזה, בואו ניגע במהות.

<רזיאל אחרק: כולנו פה רוצים ל - - -

ישראל אייכלר: שאלה ראשונה, למה עלו תעריפי המים ב-40%?

<משה ארז: כבוד היושב ראש, אני תבעתי מישהו שאמר שאני מקבל שכר כיושב ראש וקיבלתי 25,000 פיצויים בבית המשפט.

<משה ארז: מישהו העליל עליי, אמר 'היושב ראש מקבל - - - ', אז הלכתי לבית המשפט על זה וקיבלתי 25,000.

<קריאה: אני גם אתפרץ.

ישראל אייכלר: לא, אתה תקבל זכות דיבור.

<קריאה: לא, הוא מתפרץ יותר מדי, אז גם אני אתפרץ.

ישראל אייכלר: אדם שמתנדב, מותר לו - - - גם אתה מתנדב, נכון?

ישראל אייכלר: למתנדבים יש לנו כבוד, אז בואו נדבר עכשיו.

<רזיאל אחרק: העניין הזה, כשהתמודדתי בבחירות האחרונות המצע שלי היה לסגור את תאגידי המים.

ישראל אייכלר: איפה התמודדת?

ישראל אייכלר: למה?

<רזיאל אחרק: לבחירות למועצה בראש העין.

<קריאה: עירייה.

<רזיאל אחרק: עירייה, אבל מועצת העיר.

<רזיאל אחרק: זה בסדר, לא טעיתי.

<רזיאל אחרק: התמודדתי למועצה ולא לעירייה.

ישראל אייכלר: אז אתה נגד תאגידי המים?

<רזיאל אחרק: הייתי אז נגד תאגידי המים ואז אמר אריק שרון, מה שרואים מכאן לא רואים משם.

<רזיאל אחרק: נכנסתי ולמדתי את זה, רציתי לראות באמת, כאילו מה קרה, עד 2010 היו תאגידים ואף אחד לא דיבר מילה, ב-2010 פתאום קמה צעקה.

<רזיאל אחרק: אז ככה, תראו, יש תחנות דלק במדינת ישראל, מחיר ליטר עולה 7 שקלים, מדינת ישראל תחליט יום אחד לסבסד את אל על והיא תעלה את מחיר הליטר ל-10 שקלים, ב-30%.

<רזיאל אחרק: אם תסגור את תחנות הדלק מחיר הדלק יירד?

<רזיאל אחרק: לא, אין קשר בין תחנת הדלק לבין מחיר הדלק.

<רזיאל אחרק: בדיוק ככה קרה עם התאגידים ושלחתי לך - - -

<קריאה: סליחה - - -

<רזיאל אחרק: אני לא הפרעתי לאף אחד.

<רזיאל אחרק: בבקשה, אני באמת - - -

ישראל אייכלר: תמשיך, בבקשה.

<רזיאל אחרק: חבר'ה, אני נבחר ציבור, אני יושב פה על הכיסא בשביל לדאוג לתושבים ואת הצעת החוק הזאת לפני שנה - - -

ישראל אייכלר: אתה חבר המועצה?

<רזיאל אחרק: כן.

<רזיאל אחרק: ואני מכהן כיושב ראש תאגיד המים מכוח זה שאני חבר מועצה.

<רזיאל אחרק: אני הנציג שלכם, התושבים.

<רזיאל אחרק: את הצעת החוק של להקים ועדת הנחות לפני שנה כבר שמתי פה על השולחן.

<רזיאל אחרק: אנחנו, תאגידי המים, ביקשנו לתת הנחות והכול זה עניין של כסף.

<רזיאל אחרק: בואו נבדוק למה עלה מחיר המים באמת, בואו נפרק את זה ואז נמצא - - -

ישראל אייכלר: חברת הכנסת לנדבר, את חברה בוועדת הכנסת?

סופה לנדבר: לא.

ישראל אייכלר: אז תצטרכי פה למלא את מקומי כי אני חייב לעלות להצביע.

<רזיאל אחרק: כשאני אסיים, חשוב לי שאתה תקשיב כי אתה - - -

סופה לנדבר: אתה לא סומך עליי?

<רזיאל אחרק: סומך מאוד.

<רזיאל אחרק: קודם כל את עשית עבודה נפלאה עם החשמל ויישר כוח באמת.

ישראל אייכלר: אני מצביע וחוזר.

<רזיאל אחרק: יישר כוח קודם כל על היוזמה, זה לא אמרתי.

ישראל אייכלר: תמשיך.

<רזיאל אחרק: בוא נבדוק למה עלו מחירי המים ואז אולי נדע איפה לתקן.

<רזיאל אחרק: אחת, ב-2010 החלטה לסבסד את התעשייה בחקלאות, הראיתי לך את זה בעמוד 242, דוח מבקר המדינה.

<רזיאל אחרק: מה שאני אומר מעכשיו זה לא גחמות שלי, לא המצאות, לא כלום.

<רזיאל אחרק: עמוד 242, דוח מבקר המדינה 63א' אוקטובר 2012, הוא קובע חד משמעית, מחירי המים בינואר 2010 עלו ב-30% בין היתר לסבסד את החקלאות והתעשייה.

<רזיאל אחרק: הבדיחה היא שפה כל אחד בשולחן הזה מסבסד את החקלאי והתעשיין אבל את התושב שלו בעיר הוא לא יכול לסבסד.

ישראל אייכלר: ממתי התחלנו לסבסד את החקלאות?

<רזיאל אחרק: בינואר 2010.

ישראל אייכלר: עד אז מה היה?

<רזיאל אחרק: עד אז לא היה סבסוד, בגלל זה גם לא קמה צעקה, מחיר המים לא קפץ.

ישראל אייכלר: אבל החקלאים כבר 70 שנה מסובסדים.

<רזיאל אחרק: הם העמיסו את זה על מחיר המים.

ישראל אייכלר: זה היה תקציב מקורות וזה עבר לתקציב תאגידי המים?

סופה לנדבר: איפה זה נמצא?

<רזיאל אחרק: בעמוד 242 בדוח מבקר המדינה.

<רזיאל אחרק: אני יכול להקריא לך את זה אם את רוצה, בשנייה אני מקריא את זה.

<רזיאל אחרק: שנייה, חברים, נעשה את זה קל כדי שתבינו את המקום של התאגידים.

<רזיאל אחרק: הנה, עמוד 242 החל בינואר 2010 ביצעה מועצת רשות המים רפורמה בתעריפי המים אשר בעקבותיה העלתה את תעריפי המים בכ-30%.

<רזיאל אחרק: אני ארד לעמוד 243, פסקה 2, מבקר המדינה כותב ככה: 'הסבסוד לחקלאות ולתעשייה נובע מכך שמועצת הרשות פרשה על פני כמה שנים את המעבר של החקלאים והתעשייה לתעריף מבוסס עלות במסגרת הרפורמה'.

<רזיאל אחרק: בקיצור, זה הסיפור של ליטר דלק שאמרתי לכם, מחר יעלו ב-3 שקלים, יאשימו את תחנות הדלק, הן לא אשמות, אז בנושא הזה - - -

סופה לנדבר: אז בעצם סבסוד העבירו - - -

<רזיאל אחרק: בדיוק, מחיר המים עלה - - -

סופה לנדבר: במקום שהמדינה תסבסד את זה, היום אנחנו כולנו מסבסדים את זה.

<רזיאל אחרק: חבר'ה, התאגידים רוצים לתת מים בחינם, הם רוצים לתת - - -

<שלומית אבינח: צריך לסיים ב-12 וחצי ויש עוד הרבה דברים, אז תתייחס לנקודות.

<שלומית אבינח: (היו"ר סופה לנדבר)

סופה לנדבר: תמשיך הלאה.

<רזיאל אחרק: אני אגיד לך משהו, אני מאוד מכבד אותך - - -

סופה לנדבר: תמשיך, יש לך עוד דקה אחת.

<רזיאל אחרק: הם דיברו את כל הזמן, זכותנו לפחות אותו דבר.

סופה לנדבר: יש לך עוד דקה אחת, תפסיק להתווכח.

סופה לנדבר: תמשיך.

<רזיאל אחרק: דבר נוסף, תעריף המים מורכב משני תעריפים, תעריף ב' ותעריף ב'.

<רזיאל אחרק: תעריף א' כולל בתוכו 88 שקלים, כולל בתוכו גם את המע"מ, אבל כולל גם את ההתפלה, כולל בתוכו את מקורות שמקבלים 24%.

<קריאה: ואת הביוב.

<רזיאל אחרק: את הביוב, ברור.

<רזיאל אחרק: אממה?

<רזיאל אחרק: בתעריף השני, שהוא 13 שקלים, מקורות מקבלת מהתקציב הזה 50%, אז זה לא ברור, מישהו צריך לתקן את זה.

<רזיאל אחרק: קודם כל למה צריך שני תעריפים ולמה מקורות בתעריף הראשון מקבל?

<רזיאל אחרק: נוצר מצב שבינואר 2011 הזכאות לכל תושב הייתה 2.5 קוב, אז מישהו עשה כנראה איזה אומדן, אמר 'רגע, יש פה טעות, חצי מהתושבים חורגים', העלו את זה ל-3.5 קוב לנפש ועדיין יש שלב ש-30% מהאוכלוסייה אוטומטית חורגת בשביל לממן את ה-50% של מקורות, שייקחו את ה-50% מהתעריף השני.

<רזיאל אחרק: אז אני ממליץ, אם כבר מתחילים ורוצים לעשות סדר, אז בואו קודם כל הצעת חוק לבטל את התעריף השני, שיהיה תעריף אחד ואז לא יהיה את הבלבול, מי עבר, מי חרג, מי לא חרג.

<רזיאל אחרק: הדבר השני, יש היטל הפקה.

<רזיאל אחרק: שאלו מאיפה לממן את ההנחות האלה - - -

סופה לנדבר: אתה אמרת שיש תעריף עד 8 שקלים ואחרי זה - - -

<רזיאל אחרק: דוח מבקר המדינה, עמוד 260, את יכולה להסתכל, גם שלחתי לך אותו במייל.

<רזיאל אחרק: בעמוד 260 יש את הגרף, מראה את שני הגרפים, אפשר לראות שם שבתעריף הראשון מקורות מקבלת 24%, בתעריף השני 50%.

<רזיאל אחרק: בואו נדבר על מאיפה מביאים את הכסף, בסוף הכול כסף.

<רזיאל אחרק: אז ככה, בואו תראו, התאגידים מכניסים למדינה 300 מיליון שקל מהיטלי הפקה, שזה אומר עיר שיש בה באר מים, התאגיד יכול לשאוב מים ולספק לתושבים שלו, אממה?

<רזיאל אחרק: המדינה אמרה שלא יכול להיות שבעיר שיש בה תאגיד עם באר אותו תושב ישלם פחות מים, למרות שעלות ההפקה היא נמוכה, כי זה עולה פחות ממקורות.

<רזיאל אחרק: אז אמרו 'אנחנו נטיל עליך מס כדי שזה יהיה שווה בכל הערים', פחות או יותר.

<רזיאל אחרק: ההכנסות מזה הן 300 מיליון שקל, אממה?

<רזיאל אחרק: המדינה לא לקחה את הכסף הזה והחזירה אותו למשק המים, היא לקחה את ה-300 מיליון שקל והכניסה אותם לקופת האוצר.

<רזיאל אחרק: אם תחזירו לי את ה-300 מיליון שקל, לתאגידי המים - - -

סופה לנדבר: אז למה אתם עד כה שתקתם?

סופה לנדבר: תסביר.

<רזיאל אחרק: אני מנסה לדבר, לא נותנים לי, שנה.

סופה לנדבר: למה במשך השנים האלה שתקתם?

סופה לנדבר: הרי הציבור לא מרוצה, אתם בדיוק יודעים שהציבור לא מרוצה - - -

<רזיאל אחרק: סופה, אני פה בתפקיד הזה כמעט שנה, מאז שאני נכנסתי לתפקיד אני נלחם וחושף את הדברים האלה.

<רזיאל אחרק: אלה הפנים האמיתיות של תאגידי המים.

<רזיאל אחרק: תשאלי אותי?

<רזיאל אחרק: צריך לסגור את החברות הכלכליות לפני שסוגרים את תאגידי המים, תאגידי המים עושים עבודת קודש, המנכ"לים קמים ב-12 בלילה על פיצוצי מים ואיכות סביבה ולכולם יש פה אחריות פלילית אם הם מזהמים את הסביבה.

<רזיאל אחרק: זו עבודה מאוד קשה.

<רזיאל אחרק: פיצוצי מים וביוב, לא מחכים, מטפלים בזה באותו רגע, בשונה ממנכ"ל חברה כלכלית שבשמונה ובחמש הוא הולך הביתה.

<רזיאל אחרק: הם עושים עבודת קודש, נכון, יש ויכוח, בתאגיד אחד עונים פחות טוב, צריך לתקן את החולה הרעה הזו, אבל זה קיים בכל הארגונים והגופים הציבוריים.

<רזיאל אחרק: לבוא ולהגיד שכל התאגידים ככה זה לעשות עוול לאנשים.

סופה לנדבר: אבל אתה נבחרת בזכות מה?

סופה לנדבר: המלחמה נגד התאגידים ועכשיו אתה מבין את זה אחרת.

סופה לנדבר: אתה עכשיו מסביר לנו גם אחרת.

<רזיאל אחרק: אני אגיד לך, כמוך לא ידעתי.

<רזיאל אחרק: מה שקרה, פשוט תקפו בטלוויזיה את התאגידים ולא באמת אמרו מה הם עושים, לא קם מישהו ושם את זה על השולחן.

<רזיאל אחרק: אני אומר שיש עוד נושא שהוא מאוד חשוב, כל הנושא הנזילות ופיצוצי המים שאנשים מקבלים חשבונות של 10,000 שקל.

<רזיאל אחרק: יש מה שנקרא קר"מ, קריאה מרחוק.

<רזיאל אחרק: יש מה שנקרא מונה מים ויטאלי.

<רזיאל אחרק: אם יתקינו את זה בכל מדינת ישראל, בן אדם שיש לו נזילה, באותו רגע הוא יודע שיש לו נזילה והוא סוגר את הברז.

<רזיאל אחרק: מה שקורה היום, בגלל שקוראים את מדי המים פעם בחודשיים במשך חודשיים המד דולף ופתאום הוא מקבל חשבון של 10,000 שקל.

<רזיאל אחרק: עכשיו, התאגיד, מבחינתו למחוק את החוב, אבל אתם כאן הרגולטור, אתם הממשלה, אמרתם לא.

<רזיאל אחרק: אם אתם רוצים שימחקו לו את החוב, ברצון, תעבירו חוק, תביאו מימון, יעשו את זה.

<רזיאל אחרק: הכול בסוף זה כסף.

<רזיאל אחרק: תאגידי המים פועלים על פי חוק, מי שרוצה שיהיה משהו אחר, חברים יקרים, קחו את ה-300 מיליון שקל, תשלחו את זה לרשות המים, למועצת רשות המים, הם יחלקו את זה לתאגידים, נקבע קריטריונים.

<רזיאל אחרק: לא יכול להיות שתושב על הארנונה מקבל 80% שזה גינון וניקיון רחובות, אבל מים, מים, שזה מצרך בסיסי וכולם פה מסכימים, לא נותנים - - -

<קריאה: לוקחים את הזבל.

<רזיאל אחרק: זה גם חינוך.

<רזיאל אחרק: אבל אני אומר שלא יכול להיות שמים לא יזכה באותה הנחה.

<רזיאל אחרק: או אולי להקים איזה שהיא ועדה, שתיתן הנחה גם בארנונה, גם במים וגם בחשמל.

<רזיאל אחרק: תפתרו את זה פעם אחת ולתמיד, למה אף אחד לא מדבר על חברת חשמל?

<רזיאל אחרק: שעובדי חברת חשמל מקבלים חשמל בחינם, עובדי התאגידים לא מקבלים מים בחינם, עובדי בזק לא מקבלים טלפונים בחינם.

<רזיאל אחרק: תקומו אתם.

<רזיאל אחרק: אבל אני אגיד לכם מה קרה, בגלל שזה מונופול חברי הכנסת פוחדים לגעת בהם, תקומו ותגידו לחברת חשמל 'מעכשיו אין חשמל בחינם'.

<רזיאל אחרק: יש שם 10,000 עובדים, בואו נשים את ה - - -

סופה לנדבר: זה נחמד שאתה תאשים את חברי הכנסת בזמן ש - - -

<רזיאל אחרק: לא, לא מאשים, אני מראה את האבסורד.

סופה לנדבר: בזמן שאני חברת כנסת הייתי - - -

<רזיאל אחרק: סופיה, אני לא מאשים, חס וחלילה, אני חוזר בי, אני אומר, אתם הכוח - - -

<קריאה: סופה.

<רזיאל אחרק: סופה.

סופה לנדבר: סופה, שרת עלייה וקליטה לשעבר.

<רזיאל אחרק: היא עשתה עבודת קודש.

סופה לנדבר: כן, עשיתי עבודה טובה.

<רזיאל אחרק: יש לנו בראש העין שכונה - - -

סופה לנדבר: הייתי יושבת ראש הוועדה לפניות הציבור פעמיים.

סופה לנדבר: תשמע, אז אנחנו מסכמים - - -

<רזיאל אחרק: תעריף ב' לבטל, בהיטל הפקה להחזיר לתאגידי המים ואז לעשות ועדת הנחות שתיתן גם בארנונה וגם במים אותו דבר ולסייע לתאגידי המים בתקציב להתקין קר"מ, קריאה מרחוק בכל התאגידים.

סופה לנדבר: מי נותן היום הנחות בארנונה?

<רזיאל אחרק: בארנונה יש פקודת העיריות, יש שם חוק הארנונה והוא מגדיר בדיוק איזה הנחה נותנים בארנונה.

<רזיאל אחרק: מבחינתנו העתק-הדבק.

<קריאה: בלי חברי מועצה.

<שלומית אבינח: כן, אבל יש הרבה הנחות - - - אני גרה בגדרה, עברנו עכשיו לתמר - - -

סופה לנדבר: רבותיי, אנחנו מתפזרים.

סופה לנדבר: עדי, בבקשה, יושב ראש פורום מנכ"לים.

<עדי שטרנברג: אני אדבר בדקה וחצי, אחרי מה שרזי אמר אני לא חושב שאני צריך להוסיף הרבה.

<עדי שטרנברג: נמצא כאן גם הרגולטור שלנו, רואה חשבון אפי דביר, ואני אתייחס רק לסוגיה של הניהול השוטף של התאגידים, כי כשחבר הכנסת שמולי, וחבל שהוא יצא, אז התחושה הייתה שלא משנה מה אנחנו עושים ואיך אנחנו מתנהלים, לא משנים את המטרה.

<עדי שטרנברג: זאת אומרת כל דיון שעוסק לא משנה במה, במחירי המים, בהקלות לתושבים ולצרכנים, הופך להיות דיון על תאגידי המים לאן.

<עדי שטרנברג: לתאגידי המים אין שום קשר ואין השלכה, לא למחירי המים, מבחינתנו כל החלטה שתתקבל על ידי המחוקקים שצריכים ללכת לקראת הציבור עוד יותר ובנוסף, תתקבל בברכה, אנחנו לא רלוונטיים לנושא הזה.

סופה לנדבר: תשמעו, בגלל שהנושא היום היה איך באופן אוטומטי אנשים מקבלים - - - למה אתם מחזירים את הכספים?

סופה לנדבר: אתה צריך להסביר לי איך תאגידים לא משתלטים על הכסף שהם בעצם מקבלים ממדינת ישראל וסכומים גדולים ביותר מחזירים למשרד האוצר.

סופה לנדבר: איך אתם משפרים את השירות?

<עדי שטרנברג: אנחנו פועלים גברתי, על פי חוק, חוק תאגידי המים 2001, ועל פי תקנות, על פי כללים ואמות מידה מאוד ברורים.

<עדי שטרנברג: אם שמתם לב, באף דוח או באף כתבה שעוסקת באיכות הפניות או באיכות הטיפול בציבור תאגידי המים לא מופיעים שם כאלה שיש כנגדם תלונות.

<עדי שטרנברג: לא בעשירייה הראשונה וגם לא בעשירייה השנייה, אז אולי קרה משהו?

<עדי שטרנברג: אולי בכל זאת אנחנו מתנהלים כמו שצריך?

<עדי שטרנברג: אולי יש לנו רגולציה מאוד מאוד הדוקה שקוראת היום לתאגידים, למנהלים, להתייעל, לחסוך, להצטמצם.

<עדי שטרנברג: הנה, היא דיברה כמנהלת העבודה, הנה גדרה, אנחנו דוגמה קלסית לרשות מקומית לא פשוטה.

<עדי שטרנברג: רמלה, שהיא קיבלה אליה, שאיחדה אליה שלושה יישובים, גדרה, בני עיש וקרית מלאכי.

<עדי שטרנברג: זאת אומרת אנחנו עושים כמעט כל מה שגופים אחרים לא עושים, אנחנו מצטמצמים, אנחנו מתאחדים, אנחנו מתייעלים באופן בלתי פוסק.

<עדי שטרנברג: בלי, שוב, ואני מתחבר למה שאמר רזי, כיושב ראש פורום היו"רים, אנחנו לא רלוונטיים למחירי המים - - -

סופה לנדבר: תסביר לי למה אתם מחזירים כסף לאוצר.

<עדי שטרנברג: כי אנחנו חייבים, מה זאת אומרת?

סופה לנדבר: למה לא מנצלים את הכספים האלה?

סופה לנדבר: אתם מחויבים, אתם טובים, אתם מצוינים, הציבור לא יודע למי מגיע הנחה, אני שואלת איך אנחנו משפרים את המצב.

<רזיאל אחרק: כבוד היושבת ראש, התאגידים מקבלים כל חודש רשימה מביטוח לאומי של מי שזכאי ואוטומטית הוא מקבל את הזכאות.

<שלומית אבינח: אתם מקבלים מהרשות.

<רזיאל אחרק: לא, לא, מביטוח לאומי.

<רזיאל אחרק: ביטוח לאומי מעביר ישירות - - -

סופה לנדבר: רבותיי, בגלל שאני יזמתי את החוק של תעריפי חשמל סוציאליים, אני נתתי הנחה ל-400 קילוואט הראשונים, אני חושבת שכאן אנחנו נצטרך לעשות חקיקה, לתת את ההנחה, קודם כל להגדיר מי הציבור שזכאי לקבל את ההנחה ושנית, הם לא צריכים לחסוך.

סופה לנדבר: הרי אנחנו מבינים, אתם יודעים, בושה להגיד אבל זו אמת, לפעמים אתה נכנס לבית של קשיש או נזקק, הוא לא מוריד מים בשירותים בגלל שהוא חוסך על כמה ליטרים של מים ובגלל זה אני חושבת שאתם הייתם צריכים לבוא אלינו, לחברי הכנסת, ביוזמה לעשות את החקיקה הזאת.

<רזיאל אחרק: אני הבאתי את זה כבר לפני שנה, אף אחד לא הרים את הכפפה.

סופה לנדבר: לא אליי.

<רזיאל אחרק: לא אלייך, את צודקת, לא אלייך.

<קריאה: אנחנו חמש שנים פה בכנסת, חמש שנים אנחנו באים לפה לוועדות ולא זז שום דבר.

<רזיאל אחרק: עם כל הכבוד, אני פה בקושי שנה ושמתי את זה על השולחן - - -

סופה לנדבר: עדי, סיימת?

<עדי שטרנברג: אני סיימתי.

<רזיאל אחרק: סופה, אני חושב שהכי פשוט זה להעתיק את - - - לא יכול להיות שבמים לא תהיה אותה הנחה.

סופה לנדבר: מה אתה מציע לנו?

סופה לנדבר: אני לא הבנתי ממך למה בעצם יש עודפים שאתם לא מנצלים.

<רזיאל אחרק: אני חושב שהרגולטור, חשוב שהוא יגיד משהו, הוא הממונה על התאגידים, אפי דביר, רואה חשבון אפי דביר.

סופה לנדבר: אתה מנהל את הוועדה או אני מנהלת?

<רזיאל אחרק: לא, חס וחלילה.

סופה לנדבר: אל תעזור לי.

<ישעיהו שמשון: אני ישעיהו שמשון, ממונה שירות לקוחות בחברת ה'גיחון'.

<ישעיהו שמשון: אני רוצה לומר שאחת לחודש אנחנו מקבלים קובץ מרשות המים ואנחנו נותנים את ההנחה באופן אוטומטי ללקוחות.

<ישעיהו שמשון: גם אלה שלא מאותרים, אנחנו ממש רודפים אחריהם כדי שיממשו את ההנחה שלהם.

<ישעיהו שמשון: אנחנו כותבים להם מכתבים - - -

סופה לנדבר: תסביר למי אתם כותבים מכתבים.

<ישעיהו שמשון: מי שלא מוגדר בקובץ של ביטוח לאומי, הרוב מוגדרים ומקבלים את ההנחה אוטומטית.

<ישעיהו שמשון: יש כאלה שהם לא רשומים אצלנו כצרכנים, אלא בנים של צרכנים ולכן - - -

סופה לנדבר: למי מגיע?

סופה לנדבר: מגיע לקשיש שהוא - - -

<ישעיהו שמשון: מגיע לקשיש, לנפגעי פעולות איבה וזכאי ביטוח לאומי.

<ישעיהו שמשון: אנחנו מקבלים את זה בקובץ - - -

<קריאה: ולנכים.

סופה לנדבר: מגיע לנכים, מגיע לניצולי שואה ומגיע לקשיש, איזה קשיש?

<קריאה: מקבל הבטחת הכנסה.

<ישעיהו שמשון: אני רוצה לומר לך שאני לא צד בשיקול הדעת מי כן ומי לא, אני מקבל קובץ ואת הקובץ הזה אני - - -

סופה לנדבר: לא, אבל אני רוצה שהצופה בבית יבין למי מגיע, זה מגיע לנכים, מגיע ל - - -

<דבורה בן ישעיהו: לא, זה לא מדויק.

<דבורה בן ישעיהו: התקנות מפרטות בדיוק, למשל זכאי לפי פרק ט' מקבל קצבת נכות כללית שנקבעו לו 70% נכות רפואית.

<דבורה בן ישעיהו: יש גם זכאים של משרד ה - - -

סופה לנדבר: אז נכים מ-70%?

<דבורה בן ישעיהו: יש רשימה, אם אני לא טועה, של 10 אם לא יותר ובתקנות זה מופיע - - -

סופה לנדבר: רבותיי, רבותיי.

<דבורה בן ישעיהו: קשישים עם השלמת הכנסה, מקבלי קצבת זקנה לנכה, אני מדברת מהזיכרון, אם מישהו פה זוכר יותר תעזרו לי.

<דבורה בן ישעיהו: מקבלי קצבת ניידות, סיעוד - - -

<ורד קירו-זילברמן: על איזה אוכלוסיות את מדברת?

<דבורה בן ישעיהו: של ביטוח לאומי.

<דבורה בן ישעיהו: יש עוד - - -

<קריאה: יש אוכלוסיות של ביטוח לאומי ועוד שלושה, אני חושבת - - -

סופה לנדבר: היועצת המשפטית תקריא לנו.

<ורד קירו-זילברמן: דבורה, את מתכוונת לתקנות תאגידי מים וביוב (אמות מידה ורשימת זכאים)?

<דבורה בן ישעיהו: נכון, תקנה 2.

<ורד קירו-זילברמן: אני אקריא את זה, יש רשימה של סוגי זכאים לתשלום, מופיע בסעיף 1, ואז (א)(1) זכאי לגמלה לפי הסכם, לזה את מתכוונת?

<דבורה בן ישעיהו: כן.

<ורד קירו-זילברמן: אוקיי, אז הם אומרים, 'צרכן שמתקיים בו, או באחת הנפשות המתגוררות ביחידות הדיור, כמשמעותה בסעיף 23 לכללי תאגידי מים וביוב, שבה מתגורר אחד מהמפורטים, זכאי במהלך שנת הכספים', זה היה נכון ל-2014, '

<ורד קירו-זילברמן: לתשלום מופחת בעד כמות מים נוספת על הכמות המוכרת', ואני לא יודעת אם זה תקף גם ל-2015, 'שלא תעלה על 3.5 מטר קוב לחודש לכל זכאי בגובה התעריף שנקבע לכמות מוכרת.

<ורד קירו-זילברמן: ההנחה תינתן בכפוף לתקנה 3. (1) זכאי לגמלה לפי ההסכם בדבר גמלת ניידות שנערך לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי נוסח משולב התשנ"ה-1995; (2) זכאי לגמלת נכות כללית לפי פרק ט' לחוק הביטוח הלאומי, שנקבעה לו נכות רפואית בשיעור 70% לפחות; (3) זכאי לגמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(1א) או (2) לחוק ביטוח לאומי; (4) זכאי לקצבת זקנה לפי סעיף 251 לחוק ביטוח לאומי; (5) זכאי לקצבה מיוחדת לפי תקנות 3(ב) או (ג) לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים); (6) זכאי לגמלה לפי תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה); (7) זכאי לגמלה לפי סעיף 2(א)(4) לחוק הבטחת הכנסה; (8) זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה, לפי סעיף 4א לחוק נכי רדיפות הנאצים או לתגמול לפי הכנסה לפי סעיף 4ג1 לחוק הנאצים; (9) זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה לפי סעיף 4ג לחוק נכי המלחמה בנאצים, או לתגמול לפי הכנסה לפי סעיף 4ד לחוק האמור; (10) זכאי לתגמול לפי חוק הנכים, (תגמולים ושיקום), שנקבעה לו נכות בשיעור 50% לפחות לפי החוק האמור, או צרכן הזכאי לתגמול לפי חוק זה שדרגת נכותו נמוכה מ-50%, אך הוא מקבל תגמול קיום קבוע לפי הוראות משרד הביטחון; (11) זכאי לתגמול לפי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה שנקבעה לו נכות בשיעור 50% לפחות לפי החוק האמור.

<ורד קירו-זילברמן: הצרכן זכאי לתגמול לפי חוק זה כשדרגת נכותו נמוכה מ-50% אך הוא מקבל תגמול קיום קבוע לפי הוראות משרד הביטחון; (12) מי שמנכ"ל משרד הבריאות החליט, לאחר שיידע את הממונה על התקציבים במשרד האוצר, כי בשל סיבות רפואיות או בשל התקיימותן של נסיבות מיוחדות הוא צורך כמות מים חריגה, החלטות למתן הטבה או סירוב לתתה יפורסמו באתר משרד הבריאות או באתר רשות המים, אך ללא פרטים מזהים; (13) צרכן שהיה זכאי להטבה זו לפי כל דין ערב תחילתן של התקנות וממשיכים להתקיים בו התנאים שבשלהם היה זכאי להטבה'.

סופה לנדבר: ובעצם כל הקשישים שמקבלים השלמת הכנסה או הבטחת הכנסה.

<ישעיהו שמשון: אני רק רוצה לומר, אני מייצג בכל אופן את ה'גיחון', אני בטוח שגם ביתר התאגידים, שלא ישתמע כאילו אנחנו מסתירים את ההנחה הזאת.

<ישעיהו שמשון: נהפוך הוא, אנחנו נותנים את זה באופן אוטומטי לכולם וגם במעט שלא מאותרים, אנחנו כותבים מכתב בעברית ובערבית וברוסית ובאמהרית ובאנגלית, לכולם, שיבואו ויממשו את הזכויות שלהם.

<ישעיהו שמשון: פרסמנו בעיתון אל קודס, בעיתון במזרח ירושלים, לכל תושבי מזרח ירושלים - - -

סופה לנדבר: הבעיה שההנחה ניתנת אחרי 3.5 הקוב הראשונים והיא צריכה להתקבל על החלק הראשון.

<ישעיהו שמשון: זה לא תלוי בתאגידים.

סופה לנדבר: אני מבינה, אבל אנחנו נעשה את התיקון לחוק או נעשה חקיקה כדי לתת את ההנחה.

<ישעיהו שמשון: עוד נקודה שנייה, גם אם זה לא הוסדר בשום רגולציה, יש לנו שיתוף פעולה טוב.

<ישעיהו שמשון: אנחנו, כי אנחנו קידמנו את זה עם רשויות הרווחה בעיריית ירושלים.

<ישעיהו שמשון: ליליאנה סירקיס נמצאת איתנו כל הזמן בשיתוף פעולה וכשיש מקרים מיוחדים אנחנו עושים את המרב במסגרת האפשר כדי להקל, בין ב - - -

סופה לנדבר: כן, זה בעיריית ירושלים, מה בעיריות אחרות?

<ישעיהו שמשון: עובדים סוציאליים פונים אליי, זה הכלי שלי ואני באמת עוזר ככל האפשר ללקוחות.

<קריאה: וצריך להסדיר את זה בצורה יותר - - -

<ישעיהו שמשון: צריך להסדיר את זה.

<ישעיהו שמשון: אנחנו באמת מקדישים לזה תשומת לב מרבית.

<ישעיהו שמשון: נקודה שלישית שאני רוצה להבהיר, חשבונות מים צריך לשלם.

<ישעיהו שמשון: אם אנחנו נקל ראש בתשלום אז התאגידים יקרסו ואז תהיה בעיה כוללת.

<ישעיהו שמשון: אני רק רוצה לומר שחשבונות מים צריך לשלם וה'גיחון' או יתר התאגידים, מאשימים אותנו בחוסר רגישות וזה משתמע ככה כל הזמן, אני רוצה לומר שהגישה שלנו למתן השירות היא מאוד רגישה, מאוד בעד, מנסים - - -

סופה לנדבר: תגיד, אם נניח לבן אדם בעיר מסוימת יש בעיה והוא זכאי לקבל אותה הנחה שהוא מבקש לקבל אותה, מה הצעדים שהוא צריך לעשות?

סופה לנדבר: למי הוא צריך ללכת?

סופה לנדבר: נניח בעיר אשקלון.

<ישעיהו שמשון: קודם כל ביטוח לאומי כתב להם מכתב ובאופן אוטומטי אנחנו נותנים להם את ההנחה, אז הוא לא צריך לעשות כלום כי הכול מוסדר בריצות מחשב לכל מי זכאי לקבל את זה.

סופה לנדבר: אבל במקרה מיוחד, כמו שאתה תיארת עכשיו, שהיא פונה אליך ואתה נותן לה - - -

<ישעיהו שמשון: אז קודם כל לבטל כמויות מים, אני לא יכול, לתת הנחה בחשבונות המים אני לא יכול, כי כך קבע המחוקק.

<ישעיהו שמשון: אני לוקח על עצמי, אם הוא נקנס בקנסות כאלה ואחרים, אני מוחק את הקנס ואני בא לקראתו ככל שאפשר - - -

<שלומית אבינח: אבל זה לפנים משורת הדין.

<ישעיהו שמשון: - - - כי אנחנו פועלים בצורה מאוד אנושית ומאוד מסייעת.

<ישעיהו שמשון: יחד עם זאת אני רוצה לומר, וזו הנקודה האחרונה שלי, אם יקודם איכשהו מצב שתינתן הנחה בחשבונות המים, וזו המלצה שלי, צריך לקדם מנגנון שיפוי לתאגידים שאת אותו שיעור שהוא נותן כהנחה כך הוא יקבל בחזרה בצורה כזו או אחרת.

<ישעיהו שמשון: (היו"ר ישראל אייכלר)

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך.

ישראל אייכלר: לא שמעתי את כל הדברים שלך, אבל יש לי שתי שאלות.

ישראל אייכלר: אל"ף, כמה זמן לוקח לאדם להשיג מישהו בטלפון אצלכם ולקבל תשובה.

<ישעיהו שמשון: אני יכול לעשות ניסיון עכשיו?

ישראל אייכלר: לא, מה שאתה אומר לי מקובל עליי.

<ישעיהו שמשון: 97% מהפונים 40 שניות.

<ישעיהו שמשון: לפני שבוע התקשרתי להוט וזה לקח לי חצי שעה.

<ישעיהו שמשון: אז 40 שניות.

<ישעיהו שמשון: אני מוכן לעשות עכשיו ניסיון.

<ישעיהו שמשון: זו התשובה לכל מי שמדבר על התאגידים.

<ישעיהו שמשון: אני אומר לך, אם תפנה לעיריית ירושלים תחכה הרבה יותר מ-40 שניות.

<ישעיהו שמשון: וזו ההצלחה של התאגידים, לתת את השירות הטוב ביותר, האיכותי ביותר ובזמן קצר.

<ישעיהו שמשון: זמן ההמתנה אצלנו במשרדים לא יעלה על 10 דקות ומול המשרדים חמישה ימים.

<ישעיהו שמשון: אני בטוח ששום רשות מקומית לא עומדת בכאלה קריטריונים מחמירים של מתן שירות.

ישראל אייכלר: השאלה השנייה זה בסיפור קצר.

ישראל אייכלר: אני נסעתי בכביש וראיתי את הניקוז עמוק וכל הנהגים נתקעים עם הגלגל וכמעט - - -

<ישעיהו שמשון: לפי מה שקבע המחוקק, ברגע שאתה מודיע לנו תוך שעתיים צוות יהיה שם ויתקן, וגם לזה אני מוכן לשלוח לך מדדים.

<ישעיהו שמשון: וגם ניקוז.

<ישעיהו שמשון: להבדיל מתאגידים אחרים, ה'גיחון' קיבל כתוצאה מאיזה שהוא הסכם גם את נושא הניקוז ואם יש בעיה בניקוז תוך שעתיים צוות שלנו מגיע לשם ונותן מענה ראשוני.

<ישעיהו שמשון: כמובן אם זה מסתבך אז - - - אבל בתוך שעתיים יהיה שם צוות.

ישראל אייכלר: אז אני מספר לך סיפור אישי.

ישראל אייכלר: אני כאזרח רגיל נסעתי ואמרת 'תראה מה שקורה פה', צלצלתי ל'גיחון' ואמרו לי 'בבקשה, זה בורות ניקוז, לך לעיריית ירושלים, זה לא בורות שלנו'.

ישראל אייכלר: אני אמרתי, 'אדוני', לא אמרתי את השם שלי, 'לא מעניין אותי אם זה בור של עיריית ירושלים או בור שלכם, לא כתוב על הבורות למי זה שייך', אז הוא אומר לי 'אם זה באמצע הכביש זה לא יכול להיות שלנו, זה צריך להיות בצד', מה לעשות, אתם כנראה הסטתם את הכביש כנראה, זה בור מלבני, תגיד לי אם זה לא שלכם', זה לא בור עגול.

ישראל אייכלר: אני חייב לציין את סוף הסיפור, אחרי כחצי שעה עברתי שם, ראיתי כבר את הרכב של ה'גיחון' מתקן את זה.

ישראל אייכלר: אבל התשובה הראשונה הייתה 'לך לעיריית ירושלים, זה לא שייך'.

ישראל אייכלר: זה מביא אותי לשאלה של מה שהיה באשקלון, מה ההבדל בין ניקוז לביוב?

ישראל אייכלר: אולי רשות המים תענה, או אתה.

<ישעיהו שמשון: ביוב זה המים שיוצאים מהבית, מי כיור, מי שירותים.

<ישעיהו שמשון: תיעול וניקוז זה מי גשמים.

<ישעיהו שמשון: לקחת את המי הגשמים, לאסוף אותם ולהוציא אותם לוואדי הקרוב.

ישראל אייכלר: למה שלא תעשו את זה?

ישראל אייכלר: הרי במחיר - - -

<ישעיהו שמשון: זה לא המנדט שניתן לתאגידים.

<ישעיהו שמשון: אני רק אומר, ל'גיחון' יש לו אחריות - - - אבל במקור זה לא המנדט של התאגידים.

<רזיאל אחרק: הם תשתית נפרדת.

ישראל אייכלר: עכשיו רשות המים.

<עדי שטרנברג: אגב, התאגידים שמטפלים בניקוז עושים זאת מצוין.

<עדי שטרנברג: התאגידים שקיבלו אחריות כזו או אחרת על הטיפול בניקוז עושים את זה מצוין.

ישראל אייכלר: כן, אני מעיד על המקרה שקרה - - -

<עדי שטרנברג: כל העניין זה לקבוע לזה תמורה כלכלית.

ישראל אייכלר: אבל התשובה הראשונה הייתה 'לך לעירייה'.

<ישעיהו שמשון: אני אבדוק את זה.

<קריאה: היה רעיון כזה, לצרף את הניקוז לתאגידים.

<עדי שטרנברג: כן, אבל לא נתנו לזה תמורה כלכלית.

<עדי שטרנברג: היו צריכים לקבוע לזה מחיר.

ישראל אייכלר: האוצר צריך לענות לנו, מי נציג האוצר?

<שלומית אבינח: אבנר, אתה רוצה מילה לפני האוצר?

ישראל אייכלר: רשות המים דיברו כבר?

<שלומית אבינח: לא דיברו.

ישראל אייכלר: אז רשות המים.

ישראל אייכלר: אני חושב שהשאלות מופנות אליכם, נכון?

ישראל אייכלר: למשל החקלאים שאנחנו מממנים, שייך אליכם או לאוצר?

<עומר ורדי: גם וגם.

ישראל אייכלר: אז תענה לי אתה, מה ההיגיון שבמקום שמקורות תסבסד את החקלאות האזרח הקטן, עם המים, צריך לממן את החקלאות.

<רעיה עדני: אנחנו במשרד האוצר חתמנו על הסכם החקלאים, אנחנו מול נציגי התאחדות החקלאים ומשרד החקלאות בזמנו, שנועד - - - אני אסביר שנייה משהו על התעריף, תעריף המים הוא תעריף עלות, הצרכן לא מממן שום דבר שלא קשור עם חריגות מסוימות - - -

ישראל אייכלר: כמו חקלאות ותעשייה?

<רעיה עדני: כמו חקלאות בלי תעשייה, התעשייה משלמת מחיר רגיל.

<רעיה עדני: במקרה של החקלאים, הם היו מסובסדים לאורך שנים על ידי תקציב מדינה, כמו כל שאר מחיר המים, עברה החלטת חוק ובמסגרת סגירת כל העלויות נחתם הסכם מול החקלאות, מול התאחדות חקלאי ישראל, משרד החקלאות, משרד האוצר ונציבות המים בזמנו, רשות המים היום, כדי לסגור את הפער הזה.

<רעיה עדני: אנחנו שמים הרבה מאוד כסף בשביל לסגור את הפער הזה, בפיצוי לחקלאים על כל עלייה של התעריף.

<רעיה עדני: ההסכם הוא הדרגתי, קצב היישום שלו עומד ותעריף המים - - -

סופה לנדבר: אז מי צריך לסבסד, המדינה או האזרחים?

<רעיה עדני: שנייה.

<רעיה עדני: תעריף המים רק לחקלאים עולה השנה ב-15 אגורות, כחלק מהיישום של ההסכם הזה.

<רעיה עדני: אנחנו כן חושבים שצריך לסגור את הפער, אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים כדי לסגור את הפער הזה.

ישראל אייכלר: יכול להיות שהפער באמת חצי מיליארד שקל בשנה?

<רעיה עדני: הוא לא חצי מיליארד שקל.

<רעיה עדני: אם אני זוכרת את ההערכות האחרונות, הוא באזור ה-300 מיליון שקלים.

ישראל אייכלר: 300 מיליון?

ישראל אייכלר: כי פה כתוב אצלנו 480, משהו כזה.

<רעיה עדני: זה המספר שאני מכירה, 300.

ישראל אייכלר: יש גם במבקר המדינה, שיש ספסור במים.

ישראל אייכלר: נניח שאנחנו צריכים לסבסד את העגבנייה ואת הפרי, אבל לחקלאות יש הרבה מים שמשתמשים לאו דווקא לחקלאות, איך אתם מונעים את זה?

<רעיה עדני: רק מים חקלאיים הם אלה ש - - - אין דבר כזה.

<רעיה עדני: אני לא מכירה דבר כזה.

<קריאה: במשקים זה תעריף חקלאי.

ישראל אייכלר: אבל המשק יכול להיות בריכה גם.

<רעיה עדני: אנחנו פועלים להסדרה.

<רעיה עדני: יש הפרדת מדידה, יש שעון לבית ולצריכה של הבית של החקלאי ושעון לשדה, הם בנפרד.

<רעיה עדני: יכול להיות שיש מקרים קיצוניים, אבל בשביל זה צריך את חטיבת ההסדרה ברשות המים שמכירה את הנושא לפני ולפנים.

ישראל אייכלר: כי פה יש לנו במבקר המדינה, שיש עירוב גדול מאוד ויש מסחור אפילו.

<עומר ורדי: כן, אבל בשנתיים האחרונות יש חובה לבצע הפרדת מדידה בדיוק במשקים, בקיבוצים וביישובים המתוכננים.

<עומר ורדי: זה היה המצב מאז ומתמיד, דרך אגב, שלא הייתה הפרדת מדידה ולא הייתה שליטה לאן הולכים המים בסופו של דבר ולאיזו מטרה.

<עומר ורדי: היום יש חובה לבצע הפרדת מדידה.

<עומר ורדי: לדעתי אנחנו בלמעלה מ-90% מהיישובים בהפרדת מדידה כבר ויש פיקוח מטעם רשות המים על הנושא הזה וזה מתקדם.

ישראל אייכלר: מה אתם מפקחים, שזה הולך לחקלאות פרופר?

<עומר ורדי: דה פקטו מבוצעת בשטח הפרדת מדידה.

<עומר ורדי: יש מד מים בצנרת לצורך העניין שסופרת את המים שנכנסים לבית החקלאי, שזה ביתו שלו, דלת אמותיו, ומדידה נפרדת למים שהולכים לחקלאות.

ישראל אייכלר: הדשאים במשק, לצורך יופי ונוי, שאני כאזרח משלם על חשבוני?

<מרית לביא: זה על חשבון הבית.

<מרית לביא: כולם ייבשו את הדשאים.

<קריאה: גינה היא חשבון הבית.

<עומר ורדי: זו כבר שאלה אחרת לגמרי.

<עומר ורדי: אנחנו מדברים פה על הרבה נושאים בבת אחת, אבל אין היום הקצאה לגינון לצרכן הביתי.

ישראל אייכלר: הבנתי.

<עומר ורדי: אני רוצה להרחיב על - - -

<שלומית אבינח: אבל למה הכסף - - -

ישראל אייכלר: על זה רשות המים גם צריכה לענות.

<שלומית אבינח: גם האוצר צריך לענות.

ישראל אייכלר: מה אתם עושים כדי שה-70 מיליון שקל יילך לזכאים ולא לאוצר?

<רעיה עדני: אנחנו מתקצבים בתקנה הייעודית מאז שעברו התקנות, כל שנה, את ה-1.5% כמו שנקבע בחקיקה, 1.5% מכלל הכנסות משק המים הולכות להנחות במים.

<רעיה עדני: לצערנו, המנגנון לא מנוצל מכמה סיבות ואנחנו בוחנים - - -

סופה לנדבר: מאיזה סיבות?

<רעיה עדני: אני אסביר.

<רעיה עדני: אנחנו בדיונים עם ועדת כספים שכבר העלתה, אנחנו מחויבים בדיווח לוועדת הכספים על הניצול של המנגנון הזה, אנחנו בדיונים מול ועדת כספים כדי לראות איך אפשר להגיע למקסימום ניצול.

<רעיה עדני: זה מבחינתנו כסף שהוא שם, הוא יוצא.

<רעיה עדני: אני אסביר למה הוא לא מנוצל, אחת, זה גם בגלל המבנה של ההנחה, הרבה מאוד מהזכאים לא מנצלים את מלוא גובה ההנחה שהיא 3.5 קוב נוספים בתעריף נמוך ולכן בפועל הצריכה עומדת על סדר גודל של 1 קוב, 1.2 קוב, אל תתפסו אותי במספר המדויק, ולכן מטבע הדברים אנחנו לא - - -

ישראל אייכלר: אז למה לא תסכימו שההנחה תתחיל מהקוב הראשון?

סופה לנדבר: לזה צריכים חקיקה.

ישראל אייכלר: השאלה מה העמדה שלהם.

<רעיה עדני: לא, זה תקנות של שר האוצר.

<רעיה עדני: אנחנו נמצאים בתהליך שבוחן את זה, אנחנו לא מתנגדים לזה עקרונית, אנחנו עובדים בשיתוף עם רשות המים וועדת כספים, אנחנו נשמח גם לעמוד כמובן בקשר איתכם.

ישראל אייכלר: ומה העמדה שלכם לגבי ועדת החריגים לתאגידי המים?

<רעיה עדני: אנחנו מתנגדים לוועדה מכמה סיבות.

<רעיה עדני: אני חושבת שערבבו פה כמה דברים, אחד מהם הוא הנושא של ההנחות במים שהיו בעבר ברשות המקומית.

<רעיה עדני: זה משהו שיוצא מהכיס של הרשות המקומית.

<רעיה עדני: במקרה של תעריף המים כל הנחה שניתנת מתגלגלת על שאר צרכני מדינת ישראל וזה משהו שהוא מנוגד לחוק ולעיקרון שהעלות של המים חייבת להיות ההוצאות בפועל.

<רעיה עדני: לכן אין שום אפשרות לתת את ה - - - אנחנו כן מוכנים לבחון כל מיני - - - גם יש הנחות במים מיועדות, אפשר לדבר על מנגנון ההנחות, אבל מנגנון ההנחות שמתוקצב בתקציב מדינה וגם בגלל זה הוא מתוקצב בתקציב המדינה, כדי לא לגלגל את זה על שאר הצרכנים ולא להעלות את תעריף המים, שיש שיטענו שהוא - - -

ישראל אייכלר: אבל יש איזה סתירה לוגית ב - - -

סופה לנדבר: אבל בזמן שחקלאים מתגלגלים עלינו 'למה אתם לא - - -

ישראל אייכלר: בדיוק.

ישראל אייכלר: יש סקטור שנקרא חקלאים, שמגיעה להם הנחה לדעת כולנו, ואתם מגלגלים את זה על האזרח, ותאגידי המים, ויש סקטור של חלשים ועניים שאת אומרת 'לא, זה על חשבון הציבור'.

<רעיה עדני: גם בחקלאים אין שום סיבה שהם יקבלו הנחה, הם מקבלים אותה באופן זמני ביותר רק עד - - -

ישראל אייכלר: זמני?

<קריאה: זמני מאז שקמה המדינה.

<רעיה עדני: הסברתי בתחילת דבריי שיש הסכם מול החקלאים, הסכם שהיעד שלו הוא סגירת הפער והם עומדים בחלקם בהסכם ואנחנו עומדים בחלקנו בהסכם.

ישראל אייכלר: תוך כמה שנים סגירת הפער?

<רעיה עדני: אני חושבת שזה תוך שבע שנים.

<רעיה עדני: התחילה היישום ב-2010.

ישראל אייכלר: אז אנחנו כבר בשנתיים האחרונות?

<רעיה עדני: אנחנו כבר בסוף, בגלל זה הפער הולך וקטן.

<רעיה עדני: יש דיונים כרגע על קביעת מחיר היעד שישקף את העלות של החקלאים, אנחנו מקווים לסגור את זה בזמן הקרוב.

ישראל אייכלר: זאת אומרת תוך שנתיים זה ייסגר?

ישראל אייכלר: כי שבע השנים עוברות כבר, זה היה -2010.

<רעיה עדני: באופן תיאורטי כן.

ישראל אייכלר: אז אנחנו נעשה באופן תיאורטי ועדת הנחות שתיסגר ביום שהחקלאים יפסיקו לקבל את ההנחה.

<רעיה עדני: זה רק - - -

סופה לנדבר: לא, שהם יקבלו הנחה, אבל יקבלו הנחה על סבסוד של מדינת ישראל וממשלת ישראל ולא על סבסוד של כולנו.

ישראל אייכלר: מחברת מקורות.

<רעיה עדני: על ועדת ההנחות כדאי לדבר עם רשות המים.

<עומר ורדי: אפשר להרחיב קצת?

ישראל אייכלר: אבל זה שהאוצר מתנגד להצעת החוק הזאת, זה מטיל אחריות כבדה מאוד על אדון כחלון, שהוא שר האוצר, האיש החברתי ביותר, לא יכול להיות שהוא לא ירשה ועדת הנחות לאנשים נזקקים.

ישראל אייכלר: אני אומר את זה גם כמי שמעריך את השר כחלון.

ישראל אייכלר: אני חושב שבמשרד האוצר היום יושב בן אדם חברתי מאוד, זה לא מה שהיה פעם.

<קריאה: בשביל זה הוא עוזב את החבר שלו, לתת לו את הגז.

ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע תשובה.

ישראל אייכלר: את ישבת בוועדת השרים אז - - -

<רעיה עדני: הנושא לא עלה עדיין לדיון בוועדת שרים, הוא נדחה.

ישראל אייכלר: היה לפני חודש.

<רעיה עדני: הדיון בחוק הזה נדחה.

<רעיה עדני: אני חושבת שמן הראוי שנציג את זה ונסגור מול השר לפני ועדת השרים.

<רעיה עדני: אני אשמח ל - - -

ישראל אייכלר: אז אם את יכולה למסור לשר שאנחנו מבקשים שהוועדה הזאת תוקם ושהוא יתמוך בה בוועדת שרים.

<רעיה עדני: אני אמסור לשר, אני רק אגיד שאני חושבת שמן הראוי, גם עמדתי המקצועית תובא קודם לפני השר, אני הדגשתי את הבעייתיות שבהצעה.

<רעיה עדני: צריך לחשוב, אולי יש דרכים לפתור אותה.

ישראל אייכלר: שיעשה את זה הוראת שעה, עד שהחקלאים ייצאו למקורות.

ישראל אייכלר: משפט אחרון לרשות המים.

<עומר ורדי: לא, אנחנו חייבים להגיב במספר נושאים, עד עכשיו לא דיברנו.

ישראל אייכלר: תגיב, כי המנהלת אומרת שעוד לא הבאתם שאלות לכל השאלות שהועלו, אז עכשיו התשובות.

<שלומית אבינח: גם לוועדה אתם מאוד מתעכבים בתשובות.

<עומר ורדי: המסמך של התשובות פה.

<עומר ורדי: כמה דברים.

<עומר ורדי: אני רוצה להבהיר, אני לא מתגונן ובטח שלא תוקף, זה שולחן עגול, אבל יש פה כמה נושאים שעלו שזה ממש על גדר התפרצות לדלת פתוחה ויש הסדרה שמקודמת ומקדמת בימים אלה ממש.

<עומר ורדי: לצורך העניין, אחד הנושאים המרכזיים שעלו פה זה בעצם הליכי הגבייה האגרסיביים.

<עומר ורדי: שיובהר, גם רשות המים וגם התאגידים שמו להם, חרתו להם על הדגל את צרכן הקצה כמטרה עיקרית, מטרה לשפר ולטפל.

<עומר ורדי: במסגרת כללי הניתוק שנכנסו לתוקף במרץ 2015 נקבע גם שייקבעו כללים בעניין מיצוי הליכי גבייה.

<עומר ורדי: כללים למיצוי הליכי גבייה זה בעצם אמירה מאוד מופשטת אבל מאוד חשובה.

<עומר ורדי: למעשה צריך לקבוע באיזה מדיניות יתפעל את עצמו תאגיד כדי להגיע לנקודה שבה הוא מרשה לעצמו לעקל לצרכן חשבון, או שהוא מגיע לנקודה שבה הוא מרשה לעצמו לעקל לצרכן, אם נלך לצורך העניין לפי פקודת המיסים (גבייה) מקרקעין.

<עומר ורדי: עד שם אתה יכול להגיע.

<עומר ורדי: הרעיון הוא שברגעים אלה ממש אנחנו קובעים כללים שהמשמעות שלהם בסופו של דבר שתהיה אחידות ותהיה מידתיות.

<עומר ורדי: אין ספק שהליכי הגבייה הם לא נתונים שאנחנו יכולים להמציא אותם, בסופו של דבר הם קיימים בשטח.

<עומר ורדי: ברגע שיהיו כללים, ועד תחילת 16', הבטחנו לוועדת הכלכלה, יהיו כללים לעניין מיצוי הליכי גבייה, תהיה מדיניות אחידה וברורה של הליכי גבייה מידתיים ונכונים שיוודאו שלמעשה - - -

<שלומית אבינח: לכל התאגידים?

<עומר ורדי: לכל התאגידים ולא יהיה מצב שתאגיד אחד ינתק או יעביר למצב של עיקולים מול עורך דין חיצוני, באאוט סורסינג או בריטיינר, לא משהו מה, זה לא יהיה, המצב הזה ייפתר והוא לא יהיה המציאות שלנו בשנת 2016.

<עומר ורדי: חשוב להבהיר, זו מציאות קיימת וזו הסדרה שהולכת יד ביד יחד עם ועדת הכלכלה וחשוב שנהיה קוהרנטיים.

<עומר ורדי: אז הנושא הזה לחלוטין נמצא לפני פתרון.

<עומר ורדי: יש אמנם חוסר אחידות היום בשטח ואני מניח שבסופו של דבר ברזולוציה של צרכן הקצה יש צרכנים שנפגעים מהליכי גבייה אגרסיביים, אבל מה שהיה הוא לא מה שיהיה ובינואר 2016, שיבוא עלינו לטובה, המצב ישתנה.

ישראל אייכלר: יש היום איזה כלל שמגביל קצת את עורכי הדין במחירים שהם גובים?

<עומר ורדי: אני אישית מלווה את הנושא מבחינת הלשכה המשפטית של רשות המים ועכשיו כל המאטריה וכל המהות של הפתרון היא לבחון איך אנחנו מעגנים את התהליך ומביאים למצב שלא יפעלו הליכי גבייה אגרסיביים, כמו הוצאה לפועל על חוב של 200 שקל על צרכן שלא יכול לשלם את החוב שלו.

<עומר ורדי: זו בדיוק המאטריה והמנדט שניתן לנו והוא ינוצל ומנוצל עד שנת 2016.

ישראל אייכלר: יש לנו מקרים של צו עיכוב יציאה מן הארץ על כמה מאות שקלים, שעורכי דין של רשויות שונות - - -

<עומר ורדי: זה אוטומטי.

ישראל אייכלר: הרשות לא עושה את צו עיכוב יציאה מן הארץ, אבל עורכי הדין עושים את זה.

<עומר ורדי: כבוד היושב ראש, אין ספק שיכול להיות שיש מקרי קיצון כרגע.

ישראל אייכלר: הייתי עד למקרים ממש טרגיים של יולדת שיצאה עם התינוק וממש ברגע האחרון, למזלה המזוודות היו במטוס, אז המטוס לא יכול היה לצאת, אז חצי שעה המטוס התעכב כי הסניף של הבנק שהיא רצתה לשלם את הכמה מאות שקלים האלה מהר מהר מהר והדיילות רצו איתה עם התינוק לעזור לה והמטוס התעכב חצי שעה כדי שהיא תוכל לטוס.

ישראל אייכלר: על 300 ומשהו שקל.

<עומר ורדי: זה מקרה קיצון.

<עומר ורדי: זה מזעזע אותי כמו שזה מזעזע את כל שאר הסובבים של השולחן הזה.

<עומר ורדי: אלה מצבים שלא יקרו מינואר 16'.

<אליהו יצחק: מה עם החוב שעבר ש - - -

ישראל אייכלר: תנו לו לסיים.

<עומר ורדי: בין שאר תפקידיי אני גם היועץ המשפטי של ועדת הניתוקים, אותה ועדה מייעצת למנהל הרשות שאחראית לבדוק, למעשה ממרץ 2015, אבל דה פקטו זה יהיה מעכשיו, את השאלה האם מותר לנתק צרכן.

<עומר ורדי: השאלה שעלתה, נכון להיום אסור לנתק צרכן אלא אם, מה זה אומר 'אלא אם'?

<עומר ורדי: זה אומר אלא אם הוכח והוגדר שהוא מנצל לרעה את העובדה שאסור לנתק אותו או לחילופין סרבן תשלום לפי קריטריונים כאלה ואחרים.

<עומר ורדי: ההליך הוא פשוט, אני אומר את זה במאמר מוסגר, שבעה מדורי גיהינום שתאגיד המים צריך לעבור כדי להביא למצב שצרכן הקצה ינותק, למה?

<עומר ורדי: כי מרגע שהתאגיד בא והוכיח והמנכ"ל, או מי מטעמו, סבר שיש לנתק את הצרכן כי הוא בעל יכולת כלכלית והוא בכוונה לא משלם והוא לוקח את המים ומעביר אותם לאחרים, כל מיני סיבות, הוא צריך להעביר את הבקשה הזו לוועדה המייעצת.

<עומר ורדי: הוועדה המייעצת, שאני היועץ המשפטי שלה, יש בה נציגי ציבור, נציגים חיצוניים לחלוטין, עובדים סוציאליים, כלכלת משפחה וכדומה, שהמנדט שלה הוא לבוא ולבדוק האם, על אף ההחלטה של ה'גיחון', אנחנו גם השתכנענו שהוא סרבן תשלום או מנצל לרעה ורק אז זה יעבור למנהל הרשות לאישור.

<עומר ורדי: זאת אומרת הליך הניתוק היום למעשה כמעט שלא קיים.

<עומר ורדי: דרך אגב, אמירה ברורה בשטח, מיום כניסת הכללים בתוקף, שזה מרץ 2015, לא היו ניתוקים.

<עומר ורדי: עד היום הוועדה גם לא קיבלה שום פנייה לניתוק.

ישראל אייכלר: אני מאוד מודה לך.

<אליהו יצחק: היושב ראש, מה קורה עם חוב שעבר?

<אליהו יצחק: אוקיי, הוא לא הולך לעורך דין ולא שום דבר.

<שלומית אבינח: השלטון המקומי.

ישראל אייכלר: זה כבר מאוד מאוחר.

<שלומית אבינח: הוא כבר מצביע חצי שעה.

ישראל אייכלר: הרשות המקומית, בבקשה.

<ציון נקאש: ברשות

<ציון נקאש: כם בקצרה ממש, רק בהתייחס לוועדת החריגים.

<ציון נקאש: העמדה של השלטון המקומי תומכת בהקמת ועדות ובעצם הדיון פה הוא באמת כלכלי, מי יממן את אותן הנחות שיתקבלו במסגרת אותן ועדות והאוצר פה נתן תשובה בעצם חד משמעית, שהמדינה לא מוכנה להכניס יד לכיס.

<ציון נקאש: יש פה מצב - - -

ישראל אייכלר: לא צריך להכניס, יש פה - - -

<רעיה עדני: לא, המדינה הכניסה יד לכיס ומשלמת 75 מיליון שקל - - -

ישראל אייכלר: ועדת ההנחות לא תעבור את ה-70 מיליון.

<ציון נקאש: אז ככל שזה באמת יגיע לסעיף הזה ויהיה מיצוי מלא של הסעיף, אז כמובן שזה יהיה כנראה הפתרון הטוב ביותר.

ישראל אייכלר: אני מניח שחיים ביבס יזהה את הסעיף והוא כבר יבוא לאוצר ויוציא את זה ככה ב - - -

<רעיה עדני: אנחנו נפעל למיצוי מלא של הנחות במים.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: אנחנו מגיעים לסיכום.

ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור תפנה לרשות המים לשתף פעולה עם המשרד לשוויון חברתי למיצוי זכויותיו של ציבור המבוגרים קודם כל וגם עם שאר הרשויות לגבי כל האוכלוסיות הזכאיות.

ישראל אייכלר: אין לעקל קצבאות ביטוח לאומי, קצבאות ניצולי שואה, על חובות של מים.

ישראל אייכלר: אנחנו ממליצים על תיקון חקיקה, שתהיה הנחה במים מהקוב הראשון לאנשים הזכאים ולא רק מ-3.5 קוב.

ישראל אייכלר: האוצר לא יתנגד להצעה הזו?

<רעיה עדני: אנחנו בוחנים את זה מול ועדת כספים היום.

ישראל אייכלר: לבדוק אפשרות לתקן בחקיקה שאפשר יהיה לבצע קריאה מרחוק לתאגידי המים.

ישראל אייכלר: הוועדה תבדוק את התעריף השני שנקבע לתאגידים, אולי אפשר לבטל את זה.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת שמקורות תחזור ותשלם את הסבסוד לחקלאות ולא תאגידי המים, כדי להוזיל את המחיר לצרכנים.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לקדם חוק של ועדת הנחות לתאגידי המים.

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית של הוועדה תעמוד בקשר עם אנשי האוצר, עם הרפרנטית של האוצר, לנסות למצוא נוסחה מקובלת כדי שוועדת החריגים האלה תוכל לצאת לפועל, לפחות כל זמן שלחקלאים יש הנחה של מאות מיליוני שקלים שמגולגלים על האזרח העירוני, אז כמה אנשים שאין להם מאיפה לשלם, שיוכלו לקבל הנחה בוועדת הנחות, ועדת חריגים.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכל החברים שבאו ותודה רבה.