ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 60, 2015-11-04 09:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב.

ניסן סלומינסקי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט.

ניסן סלומינסקי: ברוכים הנמצאים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מקדמים את ידידנו פרופסור שמוליק האוזר.

ניסן סלומינסקי: נשמח אם תצטרף אלינו, כמה שזמנך מותיר בידך.

<שמואל האוזר: תודה גם על הדיון וגם על האפשרות לומר כמה מלים.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר שבשלב הזה הגישו 21 בקשות רישיון.

<שמואל האוזר: התקנון עצמו עדיין לא בתוקף וכשיקבלו רישיונות, התקנות ייכנסו לתוקף.

<שמואל האוזר: הסוגיה שעומדת לדיון היום היא חשובה מאוד כי חשוב מאוד שתהיה הסדרה גם בתחום הזה של הלבנת הון כדי לוודא שאנחנו יוצאים לדרך בדיוק באותה עת ואנחנו פותרים גם את הסוגיה הזאת.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר הסוגיה עליה אנחנו מדברים, המשמעות שלה היא להיצמד לסטנדרטים בינלאומיים ובעת הזאת יש לזה חשיבות רבה מאוד.

<שמואל האוזר: אני מזכיר שאתמול-שלשום היו כאן

<שמואל האוזר: נציגי ארגון ה-IFTF שהם אלה שבעצם גורמים ואחראים לעל הסטנדרטים הבינלאומיים.

<שמואל האוזר: מה שמובא לדיון כאן הוא בעצם לאחר שהתחשבנו גם בצרכים של הזירות עצמן ולקחנו בחשבון גם את העובדה שהזירות האלה משמשות באינטרנט אבל מצד שני אי אפשר שלא לזהות את הלקוח ולהיצמד לסטנדרטים הבינלאומיים.

<שמואל האוזר: מבחינה זאת חיפשנו את האיזון הראוי ומה שאנחנו מביאים כאן לפניכם, אני חושב שזאת הצעה מאוזנת.

<שמואל האוזר: אני רוצה להודות לך אדוני היושב ראש.

ניסן סלומינסקי: היינו צריכים להביא את טופורובסקי כדי להציג את הנושא של זירות סוחר.

ניסן סלומינסקי: בוועדת הכספים הקמנו ועדת משנה לנושא הזה והוא היה היושב ראש שלה.

ניסן סלומינסקי: נעשתה עבודה רבה מאוד.

ניסן סלומינסקי: אנחנו שמחים.

ניסן סלומינסקי: נשמע את הדוברים ובטח יש כאלה שיקבלו את זה באהבה ויש כאלה שיהיו להם הערות.

ניסן סלומינסקי: נשמע גם את ההערות ונראה איך אנחנו מתקדמים.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים היום להציג את צו איסור הלבנת הון לזירות סוחר לחשבונו העצמי.

<שרה קנדלר: היושב ראש, אני חושבת שאתה מכיר קצת את הפעילות בגלל שאת התקנות העיקריות העברנו רק בשנה שעברה בוועדת הכספים.

<שרה קנדלר: כמו שאמרת, זו הייתה עבודה רבה כי אלה תקנות לא פשוטות.

<שרה קנדלר: לפני שנציג את הצו, אולי גיא דביר יציג בכמה מלים את הפעילות של זירות המסחר לטובת אלה שלא מכירים את הפעילות ואת ההסדרה העיקרית שחלה עליהם.

<גיא דביר: שלום.

<גיא דביר: יועץ משפטי של מחלקת הפיקוח על הבורסה וזירות מסחר.

<גיא דביר: מהי זירת מסחר.

<גיא דביר: בדרך כלל מדובר בחברות שמפעילות אתר אינטרנט באמצעותו יכולים לקוחות קמעונאים בדרך כלל לסחור מול הזירה בחוזים נגזרים על מט"ח ונכסי בסיס נוספים.

<גיא דביר: מה שקורה זה שהלקוח פותח חשבון בזירה והוא מעביר כסף לזירה.

<גיא דביר: לאחר שהוא מעביר את הכספים לחשבון שלו בזירה, הזירה מתחילה לבצע עבורו עסקאות במכשירים פיננסיים.

<יצחק נוי: סליחה, הזירה לא מבצעת עבורו עסקאות.

ניסן סלומינסקי: מי כבודו?

<יצחק נוי: יושב ראש איגוד זירות המסחר, לשכת המסחר.

ניסן סלומינסקי: אני שמח להכיר אותך.

ניסן סלומינסקי: הנוהל בוועדה הוא שכל מי שקיבל רשות דיבור, מדבר.

ניסן סלומינסקי: אם יש לך הערות, תרשום אותן ולא נחסום שור בדישו אלא ניתן גם לך לדבר אבל לא תוך כדי דבריו של מישהו אחר.

<יצחק נוי: סליחה.

ניסן סלומינסקי: היושב ראש הוא היחיד שיכול להפסיק אותו באמצע דבריו.

<גיא דביר: אם להעמיד דברים על דיוקם, כאשר לקוח מבקש לסחור בזירה, הוא מבצע עסקאות מול הזירה, במהלכן הזירה עושה מולו על פי רוב עסקאות במכשירים פיננסיים.

<גיא דביר: הזירה פועלת בדרך כלל באמצעות קבלת ציטוטים מגורמים בינלאומיים, ספקי נזילות או ספקי ציטוטים, ובאמצעות הציטוטים האלה היא נותנת ציטוטים ללקוח שגם מתומחרים אותם מכשירים פיננסיים.

ניסן סלומינסקי: יש מישהו שעומד מאחורי הזירה?

<גיא דביר: מי שעומד מאחורי הזירה, זאת חברה שפשוט מנהלת את הפלטפורמה הזאת.

<גיא דביר: הפלטפורמה הזאת היא פלטפורמה אינטרנטית על פי רוב, מערכת מסחר שנגישה ברמה אינטרנטית, ומבחינה משפטית העסקאות נעשות מול החברה הזאת.

<גיא דביר: בשל צמיחתו של מגזר זירות המסחר בשנים האחרונות והעובדה שהפעילות בעיקר התרכזה מול לקוחות קמעונאים, ולאור תלונות שהתקבלו ברשות לגבי סטנדרטים שונים שקיימים במגזר הזה, הרשות יזמה הסדרה של התחום, הכפפה של זירות המסחר לחובת רישיון ולפיקוח של הרשות ואכן תיקון 42 עבר בכנסת והתוקף שלו הותנה בתקנות שהותקנו מכוחו.

<גיא דביר: תיקון 42 התמקד בזירות סוחר לחשבון עצמו המוגדרות כמערכות ממוחשבות באמצעותן סוחר אדם במכשירים פיננסיים אל מול לקוחותיו לחשבונו העצמי וכן מערכות ממוחשבות המעמידות ללקוח אפשרות לסחור במערכות כאמור.

<גיא דביר: תיקון 42 הוא נוסח במתכונת של חוק מסגרת והוא קובע מספר עקרונות כלליים כאשר חלק גדול מההסדרה הוסדר בתקנות.

<גיא דביר: בהסדרה בגדול – אני לא אכנס לפרטים – קיימות דרישות לעניין הון עצמי שמחייבות, לבד מסכומי הון עצמי נכבדים, גם יכולת גבוהה בתשתיות נרחבות של ניהול סיכונים ונכסים פיננסיים, הגבלות לעניין מינוף, טיפול בניגוד עניינים, הסדרת טיפול בכספי לקוחות, הסדרת אמצעי הפרסום והדיווחים ללקוח ולרשות.

<גיא דביר: לבסוף אני אציין גם את החובה שחלה על הזירה להתאים את הפעילות בזירה, להתאים את הלקוח לפעילות בזירה וזה מחייב אותה בעצם לוודא מה רמת ההבנה של הלקוח לגבי הסיכונים בפעילות בזירה לפני שהיא מאפשרת לו למעשה לסחור בזירה.

<גיא דביר: התיקון לחוק כלל גם תיקון עקיף לחוק איסור הלבנת הון ולחוק איסור מימון טרור, כך שלרשימת הגופים שהחוקים האלה חלים עליהם התווספו גם זירות המסחר.

<גיא דביר: לכן שר האוצר נדרש, בהתייעצות עם שר המשפטים, השר לביטחון פנים ובאישור ועדת החוקה, לקבוע צו איסור הלבנת הון ומימון טרור שיחול על זירות סוחר.

<גיא דביר: חשוב להדגיש שכרגע, כפי שיושב ראש הרשות ציין קודם, הפיקוח טרם התחיל.

<גיא דביר: התקנות נכנסו לתוקף במאי 2015 והוגשו בקשות על ידי זירות מסחר.

<גיא דביר: כרגע הבקשות האלה נבחנות על ידי רשות ניירות ערך ובתקופת המעבר הזאת אותן זירות שהגישו בקשה לרישיון, רשאיות להמשיך ולפעול כל עוד לא התקבלה החלטה בבקשה שלהן.

ניסן סלומינסקי: תן לנו קצת להבין.

ניסן סלומינסקי: כמה כסף זורם שם בזירות האלה?

ניסן סלומינסקי: בגדול.

<גיא דביר: האמת היא שאין לי את הנתונים האלה כרגע.

<גיא דביר: חלק מהנתונים האלה הועברו במסגרת הבקשות אבל אין לי כרגע את הנתונים ואני גם צריך לחשוב אם אנחנו יכולים לתת אותם ולחשוף אותם לציבור כי יש כאן אלמנט של פומביות ולא פומביות של הדברים האלה בשלב הבקשה.

ניסן סלומינסקי: גם אם מדובר בגדול?

ניסן סלומינסקי: אם הייתי יודע שזורמים שם בסך הכול הכללי מאה מיליון שקלים, יכול להיות שלא היינו מזמנים את הישיבה.

ניסן סלומינסקי: אם מסתובבים שם מיליארדים, זה סיפור אחר.

ניסן סלומינסקי: כלומר, אנחנו חייבים לקבל איזשהו מושג.

ניסן סלומינסקי: זאת לא חשיפה.

ניסן סלומינסקי: אתה לא אומר חמישה מיליארד נקודה משהו ובטח לא נוקב בשמות.

<גיא דביר: המידע שלנו הוא מידע מוגבל בהקשר הזה.

<גיא דביר: חלק גדול מהזירות שהגישו בקשה לרישיון, הקימו למעשה חברות חדשות.

<גיא דביר: לכן אין לנו מידע מדויק לדעת כמה כסף זרם עד תקופת המעבר, עד לרגע בו התחילו למעשה לפעול ומה הצפי.

<גיא דביר: צריך להבין שהשוק הזה עומד להשתנות והוא עומד להשתנות מכל מיני סיבות, ראשית, נכנסת רגולציה ומצד שני, כאשר נכנסת רגולציה, זה יכול להיטיב בסופו של דבר עם המגזר הזה מבחינת היענות המשקיעים שרוכשים.

<גיא דביר: לכן, ראשית, אין לנו נתונים מדוייקים, ושנית, אני לא בטוח שהייתי בשלב זה מסתמך עליהם יותר מדי.

ניסן סלומינסקי: יש עדיין חברות שלא נרשמו ועובדות?

<גיא דביר: אסור להן.

<גיא דביר: על פי החוק אסור להן.

ניסן סלומינסקי: הבנתי שאסור אבל שאלתי אם יש.

<גיא דביר: לפי החוק למעשה מדובר בעבירה פלילית והרשות מטפלת בדברים האלה.

<גיא דביר: יש דברים שברמה המודיעינית אנחנו עוסקים בהם ולכן אני מעדיף שלא לטפל בהם.

ניסן סלומינסקי: דיברת סינית וחלק מהזמן היה שושו.

<שרה קנדלר: הצגנו את הרקע לצו הזה.

<שרה קנדלר: צו איסור הלבנת הון שאנחנו מבקשים להחיל על זירות סוחר הוא דומה במהותו לכל הצווים האחרים שעברו כאן בוועדה שחלים על חברי בורסה, על מנהלי תיקים, על קופות הגמל, על כל המתווכים הפיננסיים.

<שרה קנדלר: לקחנו את אותם סטנדרטים בינלאומיים שכל הצווים עומדים עליהם והחלנו אותם גם כאן.

<שרה קנדלר: החובות העיקריות בצו איסור הלבנת הון הן קודם כל לזהות את הלקוח, להכיר אותו, לאמת את פרטי הזיהוי, לשמור את מסמכי הזיהוי כאשר כל הזיהוי הזה, המטרה שלו אחר כך היא לאפשר לאותו מתווך לתת דיווחים איכותיים לרשות לאיסור הלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, החשש שלכם הוא מהלקוח שאצלו יש הלבנת הון.

<שרה קנדלר: שבאמצעות הזירה - - -

ניסן סלומינסקי: אתם סומכים על הזירה שהיא תדווח לכם על דברים, נקרא לזה, חשודים.

<שרה קנדלר: למה חשודים?

<שרה קנדלר: על פעילות בלתי חוקית.

ניסן סלומינסקי: לא הזירה היא החשודה.

<שרה קנדלר: נכון.

ניסן סלומינסקי: אלא לקוח זה או אחר.

מיקי לוי: ניצול הלקוח את הזירה.

מיקי לוי: זה עוד פתח להלבנת הון.

ניסן סלומינסקי: לא יודע, יכול להיות שגם הזירה מנצלת את הלקוח.

מיקי לוי: שנתיים ניסינו לטפל בזה.

מיקי לוי: אנחנו צריכים להעביר את זה.

ענת ברקו: למה שלזירה יהיה אינטרס לשתף פעולה עם זה?

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: אין.

מיקי לוי: הלקוח מנצל את זה.

ניסן סלומינסקי: מיקי, אם שנתיים לא דנתם בזה, למה שאנחנו נדון בזה?

ניסן סלומינסקי: לא תמיד חייבים לתת אינפורמציה.

מיקי לוי: מפאת כבודו של מישהו, אני לא רוצה להגיד מה היה כאן שנתיים.

מיקי לוי: לא הצלחתי להעביר שום דבר - ודורית יודעת - בכל נושא הלבנת ההון במדינה הזאת.

מיקי לוי: שום דבר.

ניסן סלומינסקי: ידעתי שאני לוחץ על כפתור, אבל לא חשבתי כל כך הרבה.

ניסן סלומינסקי: לאט לאט.

<לילך וגנר: אולי ניתן הקדמה.

<לילך וגנר: קודם אני אדבר על הצווים של הגבלת הון באופן כללי ואז אני אחזיר על השרביט לשרה.

<לילך וגנר: חוק איסור הלבנת הון בנוי בצורה כזאת שיש בו איסורים פליליים וחוץ מזה, פרט לאיסורים הפליליים בעבירות לפי סעיפים 3 ו-4 לחוק, יש הסדר שלם שמטיל על גורמים פיננסיים שונים, הסדר שהתוכן שלו נוצק בחקיקת משנה, בצווים, להטיל חובות שקשורות למניעת הלבנת הון באמצעות זיהוי הלקוח, הכרתו, שמירת מסמכים ודיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון על עסקאות מסוימות.

<לילך וגנר: חלקם דיווחים, מה שאנחנו קוראים דיווחים רגילים, למשל פעילות מעל סכום מסוים וחלקם דיווחים בלתי רגילים, פעילות שהיא אינה שגרתית.

<לילך וגנר: יש בדרך כלל בצווים גם פרמטרים מסוימים או אורות אדומים או תסמינים שמכוונים את אותו גוף פיננסי לדעת מה הן אותן פעולות בלתי רגילות עליהן הוא מדווח לרשות לאיסור הלבנת הון.

<לילך וגנר: הרשות לאיסור הלבנת הון היא רשות מודיעינית שמתכללת את המידע הזה.

<לילך וגנר: המידע הזה הוא מידע מודיעיני בלבד - כל הדיווחים האלה הם דיווחים שמגיעים רק לרשות לאיסור הלבנת הון - והיא מצדה, יש סעיף בחוק איסור הלבנת הון שקובע למי היא יכולה להעביר מידע באמצעות כתבות מודיעיניות, שהעיקר כאן זאת משטרת ישראל אבל גם גופי ביטחון מסוימים שאושרו בחוק שאליהם אפשר להעביר את המידע, ואותם גופים עושים שימוש במידע.

<לילך וגנר: גם לזה יש הסדר מסוים.

ניסן סלומינסקי: רשות המסים היא בתוך הרשימה?

<לילך וגנר: לא.

<לילך וגנר: רשות המסים לא, אבל בהצעת חוק שעברה קריאה ראשונה – מיקי לוי מכיר אותה היטב – יש הצעת חוק שקובעת עבירות מס חמורות כעבירת מקור וכוללת בתוכה גם העברת מידע לרשות המסים.

<לילך וגנר: זה בנפרד.

ענת ברקו: גם הלבנת כספי טרור בתוך הקטגוריה הזאת?

<לילך וגנר: חוק איסור מימון טרור כולל הסתה - - -

מיקי לוי: אדוני היושב ראש, אני מבקש את רשות הדיבור.

ניסן סלומינסקי: ביקשת.

ניסן סלומינסקי: רשמנו שביקשת.

<לילך וגנר: חוק איסור מימון טרור הוא הסדר נוסף, מצטבר על ההסדר של הלבנת הון, שמסמיך גם הוא לקבוע בחקיקת משנה אמצעים למניעת מימון טרור שאצלנו זה בא לידי ביטוי בעיקר בדרישות להשוות מול רשימת פעילי וארגוני הטרור.

<לילך וגנר: בחוק איסור מימון טרור יש איסור לעשות פעולה עם כל גורם כזה, פעולה ברכוש עם כל גורם כזה, אבל איך אותו מוסד פיננסי ידע?

<לילך וגנר: לכן הצו בא להשלים את הנקודה הזאת וקובע שהוא חייב להשוות את הזהות של אותו לקוח עם הרשימה, וכך יימנע גם מעשה של מימון טרור.

<לילך וגנר: זאת התשתית הכללית.

<לילך וגנר: אם יש שאלות לתשתית הכללית, יש לנו צווים רבים ואני אמנה רק תאגיד בנקאי שהוא הראש והראשון שבהם, ופרט לכך בתוספת השלישית מנויים גורמים פיננסיים נוספים כמו חבר בורסה, בנק הדואר, גופים מוסדיים, חברות ביטוח ונותני שירותי מטבע.

הלשכה המשפטית: על יהלומנים.

<לילך וגנר: זה לא בסעיף 7 בתוספת השלישית.

<לילך וגנר: יש גם גורמי מקצוע נוספים שהם לא גופים פיננסיים עליהם מוטלות חובות דומות אם כי לא זהות שהם היהלומנים, הסוחרים באבנים יקרות, עורכי דין ורואי חשבון שההסדר לגביהם נכנס לאחרונה.

<לילך וגנר: להם יש הסדר טיפה שונה.

מיקי לוי: הסדר חלקי שהתפשרנו עליו הרבה וחטפנו מלקות באירופה בעניין הזה.

<לילך וגנר: לפחות לגבי הגופים הפיננסיים המנויים בתוספת השלישית, כבר היום נמצאים שם נותני שירותי המטבע.

<לילך וגנר: חלק מהזירות מבצעות פעולות שדורשות רישום כנותני שירותי מטבע ולכן מוצע בנוסף לצו הזה, ברגע שיהיה להם צו ספציפי, לפטור אותם מהחובות הכפולות.

<לילך וגנר: זאת אומרת, הם יהיו פטורים מרישום כנותן שירותי מטבע ולא יחול עליהם הצו הרלוונטי הזה.

<לילך וגנר: זה בתמצית.

ניסן סלומינסקי: על שולחננו מונח גם הנושא של עבירת מקור.

מיקי לוי: הגנו על בעלי הון.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מנסים לחשוב מה עדיין לא יהיה גלוי לממלכה על חייו הפרטיים של האיש אבל זה סיפור נפרד.

מיקי לוי: לא יכול להיות שלהם יש את כל המכשירים לגלות מי מלבין הון ואם זה לא קשור לנושא טרור, אי אפשר להעביר את זה לרשות.

מיקי לוי: זה מטורף.

מיקי לוי: מדינה משוגעת.

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: שם יש גם חשבונות בנקים פרטיים, אבל אני סמוך ובטוח שאתה תצטרף אלינו כשיהיה לנו את הדיון ההוא ונשמע אותך באהבה.

מיקי לוי: אני קובע את מושבי עכשיו כאן.

מיקי לוי: ועדת הכספים לא חשובה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו שמחים.

ניסן סלומינסקי: יש עוד משהו מצד הממלכה?

<שרה קנדלר: רק כדי לסיים את ההצגה הכללית של הצו הזה, כמו שלילך אמרה, הצו הזה הולך באותו כיוון שכל הצווים הקיימים כבר לקחו בנושא של הסדרה של המתווכים הפיננסיים.

<שרה קנדלר: בכל זאת יש כאן פעילות ייחודית שניסינו למצוא, כמו שמוליק אמר קודם, את האיזון הראוי כי זירות המסחר, בניגוד למתווכים פיננסיים אחרים, פועלות אינטרנטית.

<שרה קנדלר: כל הפעילות שלהן היא כך שמהבית אתה עושה את הפעילות באמצעות האינטרנט.

<שרה קנדלר: רצינו למצוא איזון כך שמצד אחד הם כן יוכלו לזהות את הלקוחות ולעמוד בסטנדרטים ומצד שני לא לאפשר להרוס את הביזנס שלהן.

<שרה קנדלר: לכן הצו הזה מציע שלושה מסלולים של זיהוי הלקוח, זיהוי והכרת הלקוח ואימות הפרטים.

<שרה קנדלר: המסלול הראשון הוא המסלול הרגיל שדורש את הכול – פגישה עם הלקוח פנים אל פנים, צילום כל המסמכים עם חתימות מקור וכולי, שזה המסלול שאנחנו מניחים שלא יעשו בו הרבה שימוש כי שני המסלולים האחרים הם מסלולים מקלים יותר.

<שרה קנדלר: מסלול אחד הוא מסלול מערכת סגורה שאישרנו בוועדה הזאת לא מזמן לגבי חברי בורסה, מערכת סגורה וכאשר הכספים יוצאים מחשבון בנק בישראל ועוברים לזירה וחוזרים לאותו חשבון.

<שרה קנדלר: אנחנו מזהים כאן הרבה פחות סיכון להלבנת הון בגלל המערכת הסגורה ובגלל שהבנק ממילא זיהה את הלקוח בהתקשרות.

<שרה קנדלר: לכן שם מצאנו מקום להקל מאוד.

<שרה קנדלר: אנחנו לא דורשים זיהוי פנים אל פנים ואנחנו מאפשרים לקבל מסמכים בהעתקים.

<שרה קנדלר: זה המסלול השני.

מיקי לוי: אבל בתנאי שהיה זיהוי ראשוני.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: שהבנק עשה את כל הזיהוי וקיבל את כל המסמכים.

<שרה קנדלר: המסלול השלישי הוא חשבון העברות שזאת יצירה חדשה שעשינו לכבוד הצו הזה והוא בעצם מאפשר מערכת סגורה אבל היא לא סגורה כמו המערכת הסגורה הראשונה.

<שרה קנדלר: היא מאפשרת פעילות גם בכרטיסי אשראי וגם באמצעות חשבונות בנק מחוץ לישראל.

<שרה קנדלר: אנחנו עדיין חושבים שזאת מערכת יש בה פרצות שונות - שאולי גיא יוכל להרחיב – בפעילות של כרטיסי אשראי וחשבונות בנק מחוץ לארץ.

<שרה קנדלר: לכן שם עשינו הקלות אבל פחותות.

<שרה קנדלר: הצענו שם שלא צריך לעשות זיהוי פנים אל פנים אבל כן דרשנו היוודעות באמצעות וידאו קונפרנס כדי לראות את הלקוח וכן דרשנו לקבל חלק מהמסמכים כמסמכי מקור לצרכים ראייתיים.

<שרה קנדלר: אלה שלושת המסלולים שאנחנו מציעים בצו.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: נשמע את הצד השני.

<יצחק נוי: שלום.

<יצחק נוי: בוקר טוב.

<יצחק נוי: אני יושב ראש איגוד זירות המסחר תחת לשכת המסחר ויש לי גם חברה משלי אותה אני מנהל.

<יצחק נוי: אני רוצה לענות על שאלה שאדוני שאל והיא מה היקף השוק הזה.

<יצחק נוי: היקף השוק הזה רחוק ממאה מיליון והוא למטה מהסכום הזה.

<יצחק נוי: הוא בסביבות השלושים, ארבעים לכל היותר.

<יצחק נוי: יש כאן חברות ותיקות של למעלה מעשר שנים, יש כאן נציג של חברה מבין הגדולות בעולם בתחום הזה, חברת פלוס 500, שיכול להעיד שכל היקף הפעילות שלהם בעולם רחוק מהמספרים האלה.

ניסן סלומינסקי: רחוק למעלה או למטה?

<יצחק נוי: למטה.

<יצחק נוי: בישראל זה רחוק למטה.

<יצחק נוי: מדובר על מיליוני דולרים בודדים.

ניסן סלומינסקי: זהו?

<יצחק נוי: זה כל הסיפור.

<יצחק נוי: מתוך זה אנחנו באים.

<יצחק נוי: הביזנס שלנו בעצם הוא עלויות קנייה ומכירה, העמלות הקטנות האלה.

<יצחק נוי: המערכת הבנקאית ובתי השקעות גובים על כך עמלות מאוד גבוהות ואנחנו באים מלמטה, בקטן, עם טכנולוגיות פיננסיות שהרשות מכירה אותן, ואגב, אנחנו שמחים על החלת הרגולציה של הרשות מה שעושה לנו רק טוב כי זה מסיר את כל הדמוניזציה שנוצרה בשוק הזה ואנחנו יכולים לפעול בצורה הרבה יותר טובה.

<יצחק נוי: בגדול מדובר על סכומים מאוד נמוכים ועל פעולות מסחר ממונפות, שזה אולי מסמא את עיניהם של אלה שרואים את המספרים ורואים פעולות של מיליארדים, אבל מדובר בפעולות ממונפות וגם על זה הרשות הגבילה אותנו וזה בסדר ואנחנו בעד.

<יצחק נוי: זאת התשובה לשאלה ששאלת.

<יצחק נוי: אדוני שאל עוד שאלה והיא האם ישנן חברות שפועלות למרות שלא הגישו בקשה והתשובה היא כן, ולא מעט.

<יצחק נוי: אני כיושב ראש וחברים שלי כאן וחברים שלא נמצאים כאן מביעים על זה מורת רוח ואין לנו את הכלים לאכוף את זה.

<יצחק נוי: נבוא עם נייר לרשות לניירות ערך ונאמר שזה עושה כך וזה עושה כך?

<יצחק נוי: אני לא שם.

<יצחק נוי: זה פוגע לי בביזנס ויש לא מעט חברות שפועלות מתחת לרדאר, גם בישראל וגם מבריחות לקוחות מישראל.

<יצחק נוי: נוצרה סיטואציה שהוא אומר שיש לו צבר גדול של לקוחות, הוא מפנה אותם לפעילות בחוץ לארץ, יקבל על כך עמלה מאוד גבוהה כי החברות הישראליות לא נותנות לו עמלות כי הן לא יכולות בגלל הרגולציה וכך הוא מבריח לי לקוחות ומבריח כספים מישראל.

מיקי לוי: לנושא הזה עליו דיברת, על אותן חברות שעובדות בערפל ומתחת לרדאר שלנו, של רשויות אכיפת החוק.

מיקי לוי: אני מניח שחלק אולי אפשר ללכת אתן לרשות וחלק אפשר אולי להעביר לכלכלית במשטרה.

מיקי לוי: אין לנו את המידע עליהן, אין לנו את המודיעין עליהן ומכיוון שאתם נמצאים בשוק, האם יש איזה שהם כלים, איזושהי דרך להעביר את המידע הזה?

מיקי לוי: ברשות המסים פעם הקמנו מלשינון.

ניסן סלומינסקי: עכשיו כבר אין סיכוי שהם יגידו.

<יצחק נוי: לא.

<יצחק נוי: אני אענה.

<יצחק נוי: תראה, זה בדם לבנו.

מיקי לוי: זה פוגע בו.

<יצחק נוי: זה פוגע בביזנס שלנו.

ניסן סלומינסקי: מכאן עד לכת להלשין על חבר שלו.

מיקי לוי: מה ביקשתי?

מיקי לוי: הוא לא חבר שלו.

מיקי לוי: הוא בסך הכול שולח לי נייר.

ניסן סלומינסקי: בואו נחיה את המציאות.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שצריך להטיל את זה עליהם.

מיקי לוי: אפשר להיעזר בהם.

מיקי לוי: זה פוגע בהם.

מיקי לוי: אני יוצא מנקודת מבט ומהנחה שהם אנשים ישרים.

<יצחק נוי: אנחנו מודעים למגבלות של הרשויות וזה בסדר.

<יצחק נוי: זה גוף רגולטורי מסובך לעתים ואנחנו יודעים איך להתנהל מול הגופים האלה.

<יצחק נוי: אנחנו נבצע שיתוף פעולה והחברים רוצים לעשות שיתוף פעולה בנושא הזה, אבל צריכה להיות איזושהי דרך נכונה והוגנת כי אותו אדם שלפני ה-25 במאי היה קולגה שלי, עכשיו אני אבוא ואומר לו שילך לרשות?

<יצחק נוי: צריך למצוא את המנגנון הנכון.

<יצחק נוי: בפגישה אחרונה או לפני אחרונה שהייתה לנו עם הרשות לניירות ערך נאמר לנו על ידי היושב ראש שנראה לו אתה אדם הראשון ויתלו אותו בכיכר העיר למען יראו ויראו.

<יצחק נוי: בצורה כזאת ואחרת, זה מה שנאמר.

<יצחק נוי: אנחנו נמצא את הדרך.

מיקי לוי: אני אדבר אתך בארבע עיניים.

<יצחק נוי: בבקשה, בשמחה רבה.

<יצחק נוי: דיברתם כאן על מערכת סגורה ועל קבלת כספים.

<יצחק נוי: אני רוצה להסביר ברשות

<יצחק נוי: כם את הנושא של הפעילות שלנו.

<יצחק נוי: המטרה שלנו היא לאפשר לכל אדם בכל מקום שהוא נמצא לבצע פעולת מסחר אינטרנטית.

<יצחק נוי: לעולם לא תתאפשר פעולת מסחר אינטרנטית אוטומטית אם אין זיהוי מלא, בשפה שלנו זה נקרא פול קומפליינס.

<יצחק נוי: כלומר, אם אדם פותח חשבון ב-2:00 לפנות בוקר ומפקיד כסף לכרטיס אשראי, הוא נכנס למצב שקרוי פנדינג.

<יצחק נוי: כלומר, הוא לא יכול לסחור.

<יצחק נוי: מתי הוא יוכל לסחור?

<יצחק נוי: בו ברגע שאני אקלוט את צילום כרטיס האשראי שלו, אקלוט את תעודת הזהות שלו - מסמך מזהה כתובת בשפה שלנו נקרא יוטיליטי ביל – אצליב מידע ביניהם, אדבר אתו בטלפון ואז אני משחרר לו את החשבון למסחר.

<יצחק נוי: כלומר, לעולם לא אקבל כסף מאף אחד אם אין לי זיהוי מלא.

<יצחק נוי: לגבי המערכת הבנקאית, זה ברור.

<יצחק נוי: יש הפקדה מבנק דיסקונט, מבנק הפועלים, אני מזהה, משה בן משה העביר כספים.

<יצחק נוי: לגבי הפקדה בכרטיס אשראי, האם הרשויות מצפות ממני לעשות זיהוי של הלבנת הון מחברת האשראי?

<יצחק נוי: הוא קיבל כסף מחברת האשראי.

<יצחק נוי: יש מירקור לכל שקל שנכנס ויוצא משם.

<יצחק נוי: מה רוצה הרשות ממני?

<יצחק נוי: אני קיבלתי מראובן מאה שקלים בכרטיס אשראי, רוצים לבוא ולמרקר את הכסף?

<יצחק נוי: לכו לחברת האשראי ותשאלו אותה.

<יצחק נוי: באה הרשות ואומרת לי, ולדעתי זה מחוסר ידיעה, תזהה אותו עם וידאו קונפרנס.

<יצחק נוי: מה המטרה של זה?

<יצחק נוי: לזהות את ראובן יושב בחדרו בפיג'מה עם וידאו קונפרנס ושיראה לי תעודת זהות?

<יצחק נוי: זה לא עובד.

<יצחק נוי: טכנית זה לא נכון.

<יצחק נוי: יש טכנולוגיות בינלאומיות, ונמצאת כאן חברה שהמציאה את הטכנולוגיה הזאת, איך לעשות את זה בצורה פשוטה, אינטרנטית, וזיהוי מלא ולא יהיה מצב שבן אדם מפקיד כסף לתוך חשבון המסחר שלו ואנחנו לא מזהים אותו בצורה מלאה.

<יצחק נוי: לכן הלבנת הון זה שם מפוצץ ושם נחמד, ואנחנו נגד וזה ברור.

<יצחק נוי: אנחנו בעד החוק, אנחנו רוצים מאחורינו את הרגולציה אבל אני לא רואה איפה יש כאן איזושהי הלבנת הון.

<יצחק נוי: אני גם לא רואה כאן איפה יש כאן משהו שקשור לכספים אחרים שנכנסים.

<יצחק נוי: יש לנו כלל מאוד ברור: כסף נכנס ויוצא באותו מטבע לאותה מדינה ובאותה הדרך.

<יצחק נוי: כולם כאן, כל החברים, ויש כאן נציגות מאוד גדולה של החברים – אני כיושב ראש מציג לא מעט חברים – עובדים בדרך הזאת כי מי שלא עובד בדרך הזאת, הוא גם לא הגיש בקשה.

<יצחק נוי: הוא לא עובד בדרך הזאת, הוא לא הגיש בקשה כי הוא לא עובד בדרך הזאת.

<יצחק נוי: אנחנו עובדים בדרך מאוד מסודרת.

<יצחק נוי: שוב, כסף חוזר לאותה מדינה באותו מטבע ולאותו חשבון בנק.

<יצחק נוי: ברשותכם, אני אתאר עוד סצנריו.

<יצחק נוי: אדם הפקיד עשרים אלף שקלים בכרטיס אשראי.

<יצחק נוי: רצה למשוך ארבעים אלף שקלים, עשרים אלף שקלים חוזרים לכרטיס האשראי שלו בזיכוי וההפרש חוזר לחשבון הבנק של בעל הכרטיס, לאותו משה לוי בעל הכרטיס, בשקלים ובישראל.

<יצחק נוי: איבד את כרטיס האשראי, נגנב לו כרטיס האשראי, אני מבקש מסמך מחברת האשראי, מסמך אוטנטי, בו חברת האשראי אומרת לי שכרטיס האשראי נגנב והוא לא תקין.

<יצחק נוי: אז מה אני עושה?

<יצחק נוי: מזרים את הכסף לחשבון הבנק של אותו לקוח על שם כרטיס האשראי.

<יצחק נוי: אין לי שום דרך אחרת.

<יצחק נוי: אף אחד לא עובד בצורה אחרת.

<צבי גבאי: אני מייצג כמה חברות בתחום.

<צבי גבאי: אני רוצה להמשיך בקצרה את הקו שאיציק התחיל בו ולחזור רגע לעקרונות הבסיסיים של משטר הלבנת ההון.

<צבי גבאי: כמו שנאמר כאן בהתחלה, אנחנו לא חושבים או הצו הזה לא נועד לגרום או למנוע מהזירות להלבין הון.

<צבי גבאי: לשם כך יש לנו את החוק ויש לנו עבירות פליליות, זה אסור וזה ברור.

<צבי גבאי: המטרה של הצו היא באמת לסגור פרצה.

<צבי גבאי: כאן זה מאמץ באמת בינלאומי וגם יושב הרשות דיבר על הביקור של אנשי ה-IFTF בישראל ואני לא יודע אם התקבלנו או עוד לא התקבלנו והאם אנחנו בדרך להתקבל.

<צבי גבאי: זה הארגון הבינלאומי שקובע את הסטנדרטים בתחום.

<צבי גבאי: המטרה היא לבוא ולזהות את כל השערים דרכם כסף יכול להיכנס לתוך המערכת הפיננסית וברגע שכסף נכנס, לצבוע את הכסף.

<צבי גבאי: איציק קרא לזה למרקר.

<צבי גבאי: ברגע שהכסף נצבע והוא בתוך המערכת, קל לי לעקוב אחריו.

<צבי גבאי: בניגוד לקונבנציה שאומרים שלכסף אין ריח, יש לו ריח ואפשר לעקוב אחריו כשהוא בתוך המערכת.

<צבי גבאי: אנחנו צריכים באמת לוודא שבכל שער יש לנו ש.ג.

<צבי גבאי: בצדק אנחנו באים ואנחנו אומרים שהזירות האלה הן שער.

<צבי גבאי: שרה דיברה על המסלולים האלה וזה נכון, אנחנו צריכים לבוא ולשאול את עצמנו מה קורה שם בשער הזה.

<צבי גבאי: אם מגיע כסף מחוץ למערכת, כסף מזומן, המחאות נוסעים – וכאן אני אגיד לשרה שהרבה מאוד פעמים יש חברות שזה יותר נפוץ אצלן, זאת אומרת, זה לא עניין של כאילו אנחנו בוחרים או לא בוחרים אלא הרבה פעמים זה תלוי בלקוח ותלוי במודל העסקי.

<צבי גבאי: יש לקוחות שיש להם מזומן והם אוהבים את זה.

<צבי גבאי: מהבחינה הזאת אני לא חושב שיש איזושהי מחלוקת.

<צבי גבאי: ברור שצריך להיות זיהוי מלא, פנים אל פנים, עם כל הדרישות הרלוונטיות כי כסף מחוץ למערכת נכנס לתוך המערכת והסיכון הוא הכי גדול כל הדברים שאיציק דיבר עליהם.

<צבי גבאי: כאן המחלוקת או כאן יש איזושהי סוגיה שהיא לא טובה לחברות או יוצרת איזושהי מטלה ומכבידה מאוד על הפעילות של החברות וזה משהו שאנחנו רוצים לנסות למצוא לו פתרון.

<צבי גבאי: הדבר הקל השני הוא חשבון במערכת סגורה.

<צבי גבאי: כשיש לי העברה בנקאית, באמת קל לנו כי הכסף לא מגיע מחוץ למערכת.

<צבי גבאי: הוא מתוך המערכת, הוא כבר נצבע ואז עושים העברה.

<צבי גבאי: מהבחינה הזאת קל לנו ואין שום דבר חדש.

<צבי גבאי: זה נון איוונט העובדה שכסף הופקד בזירה.

ניסן סלומינסקי: איפה המחלוקת?

<צבי גבאי: המחלוקת היא עם חשבון ההעברות.

<צבי גבאי: חשבון העברות מוגדר בצו, בטיוטת הצו, למעשה כאשר אנחנו מדברים על טעינת כסף בזירה באמצעות כרטיס אשראי.

<צבי גבאי: כאן יש לרשות ספקות, כפי ששרה הציגה את זה, שיכול להיות שיש בקיעים שאולי כסף מחוץ למערכת ייכנס לתוך המערכת ולכן באו ויצרו את יצור הכלאיים הזה של וידאו קונפרנס.

<צבי גבאי: למעשה אנחנו אומרים שקודם כל זה עניין של כרטיס האשראי.

<צבי גבאי: מהבחינה הזאת אין הבדל בין זירה שמקבלת כסף מכרטיס אשראי לבין שק"ם אלקטריק ששם אני קונה מקררים ואני משתמש בכרטיס האשראי, וגם שם אם מישהו יזרים או לא יזרים, זה יהיה אותו דבר.

ענת ברקו: אולי בסכומים יש הבדל?

ענת ברקו: ברור שיש הבדל.

<צבי גבאי: מאיזו בחינה?

ענת ברקו: בסכומים, בהעברות.

<צבי גבאי: יכול להיות שזה עניין של סכומים למרות שאנשים משלמים סכומים מאוד מאוד גבוהים.

<צבי גבאי: אני למשל משלם את הארנונה של המשרד בכרטיס אשראי, זה אומר שעיריית בני ברק עכשיו נטיל עליה צו ייעודי של זיהוי?

ענת ברקו: הוראת קבע לתשלום בכרטיס האשראי של הארנונה.

<צבי גבאי: יפה.

<צבי גבאי: מה שהצו הזה מניח זה שההעברה הזאת באמצעות – זאת ההנחה ועם ההנחה הזאת אנחנו רוצים להתמודד - כרטיס אשראי היא איזושהי פרצה שמי שצריך לטפל בה זאת לא חברת האשראי, שדרך אגב, מחוברת לבנק ויש בנק על שם הלקוח.

<צבי גבאי: לטענתנו זאת מערכת סגורה.

<צבי גבאי: כסף חדש לא נכנס משם ואם הוא נכנס משם, הוא שוב חייב לעבור דרך ש.ג.

<צבי גבאי: קיים שזה בדרך כלל הבנק.

<צבי גבאי: ליצור את העניין הזה של הווידאו קונפרנס שאין לו תקדים בעולם, ואנחנו מדברים באמת על תעשייה שהיא מפוקחת כיום גם בארצות הברית, גם באנגליה וגם באיחוד האירופי – זה איזושהי המצאת גלגל שהיא מאוד מאוד מכבידה והשאלה אם היא נחוצה.

מיקי לוי: היום כל פלאפון הוא וידאו קונפרנס.

מיקי לוי: מה הסיפור?

<צבי גבאי: חברה צריכה לבנות מערך.

<צבי גבאי: זה מכביד ולוקח יותר זמן.

ניסן סלומינסקי: מאחר וכבר נכנסנו לפרטי הסעיפים, כדי שלא נעשה זאת פעמיים, נתחיל לעבור על הסעיפים.

ניסן סלומינסקי: כשנגיע לסעיף הזה, מי שלא דיבר, ניתן לו לדבר כדי שלא יהיה דיבור פעמיים.

ניסן סלומינסקי: בואו נתחיל להתקדם עם הסעיפים.

ענת ברקו: לפני כן, יש לי שאלה אדוני היושב ראש.

ניסן סלומינסקי: שאלה כללית.

ענת ברקו: כן.

ענת ברקו: שאלה לעורך דין גבאי.

ענת ברקו: אני רוצה להבין, מבחינת כרטיסי האשראי, הלא זה אינטרס מובהק של חברות האשראי שלא ייעשה שימוש במרמה בכרטיסי האשראי.

<צבי גבאי: נכון.

ענת ברקו: בסופו של דבר, אם יהיה דבר כזה, הם יישאו בתוצאות.

<צבי גבאי: נכון.

מיקי לוי: הוא רוצה לגלגל את האשמה.

<צבי גבאי: לא אשמה.

<צבי גבאי: זה עניין של איפה נכון שתהיה האחריות.

ענת ברקו: יש כל מיני דרגות של אחריות.

ענת ברקו: כשדיברת על ה-ש.ג., אתה מתכוון לתסמונת ה-ש.ג.

ענת ברקו: או לבנק שעומד בפתח?

<צבי גבאי: לא.

<צבי גבאי: חס וחלילה, לא תסמונת ש.ג.

ענת ברקו: על מה דיברת?

ענת ברקו: אתה יכול להיות יותר ברור?

ענת ברקו: מי עומד בפתח?

ענת ברקו: כשאתה אומר ש.ג.

ענת ברקו: שווה למי עומד בפתח?

<צבי גבאי: הגוף שדרכו הכסף נכנס לתוך המערכת.

<צבי גבאי: אם הגוף שדרכו הכסף נכנס לתוך המערכת הוא בנק, הבנק יתכבד ויעשה את הזיהוי ויפעל.

<צבי גבאי: אם זאת זירה, היא תעשה את זה.

ענת ברקו: אתה רוצה לעשות רשימה של ש.

ענת ברקו: גימלים שהם עומדים בפתח?

<צבי גבאי: יש היום.

<צבי גבאי: אלה הצווים.

ענת ברקו: כן, ולפיהם בעצם תיקבע האחריות של מי שבעצם אפשר את הכניסה?

<צבי גבאי: זה המערך.

<צבי גבאי: זה המנגנון ברמה הבינלאומית.

<צבי גבאי: כך זה נראה.

מיכאל אורן: נוסף נדבך נוסף של ש.ג.

מיכאל אורן: למה זה מפריע לך?

<צבי גבאי: כי כל רגולציה צריכה לעמוד במבחני עלות-תועלת.

<צבי גבאי: אם אנחנו נכרות ידיים של כייסים, הם לא יכייסו יותר, אבל אנחנו לא עושים את זה למרות שזה נורא נורא יעיל.

ענת ברקו: עושים את זה בערב הסעודית.

<צבי גבאי: לא כאן.

ניסן סלומינסקי: רבותיי, בואו נתחיל להתקדם.

ענת ברקו: שאלה אחרונה.

ענת ברקו: האם אפשר יהיה בעצם לעשות את הדבר הזה, לקבוע מדרגות של סכומים מסוימים כדי שאם תהיה הונאה או סוג כזה, אפשר יהיה להגיד שמסכום כזה וכזה צריך זיהוי יותר ודאי?

<שמעון בן שושן: ראש מדור אכיפה כלכלית.

<שמעון בן שושן: יש כאן שני מושגים.

<שמעון בן שושן: גם באזכורים של עורך דין גבאי יש שתי מלים שהטרידו אותי – בדרך כלל.

<שמעון בן שושן: בדרך כלל זה נכון.

<שמעון בן שושן: הכול נכון בדרך כלל.

<שמעון בן שושן: היוצא מן הכלל מטריד אותנו.

<שמעון בן שושן: דיברו כאן על שאלת ההיקף, זה מה שאנחנו קוראים ארביטרז' רגולטורי.

<שמעון בן שושן: במקום שה-ש.ג.

<שמעון בן שושן: הזה הוא חלש, לשם כולם ילכו.

<שמעון בן שושן: היום יש פחות ממאה מיליון שקלים אבל ברגע שהרגולציה שם תהיה יותר נמוכה, מטבע הדברים דווקא החבר'ה שאנחנו מוטרדים מהם יגלשו לזירה הזאת.

<שמעון בן שושן: אלה שתי שאלות עקרוניות לפני שאנחנו נכנסים לפרטים עצמם וזה מה שמטריד אותנו.

<שמעון בן שושן: לכן להגיד שמישהו אחר יפקח והאחריות במקום אחר, אני חושב שהשער הזה – ועורך דין גבאי אמר בצדק, זה שער – ברגע שמזהים אותו כשער, השער הזה צריך להיות ש.ג.

<שמעון בן שושן: טוב ככל ה-ש.

<שמעון בן שושן: גימלים האחרים.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שנתקדם.

<שרה קנדלר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ב) ו-(ג) ו-32(ג) לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 (להלן – החוק), וסעיף 48(א) לחוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005 (להלן – חוק איסור מימן טרור), לאחר התייעצות עם שר המשפטים ועם השר לביטחון הפנים, ולעניין סעיף 17, בהסכמת שר המשפטים, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור: פרק א': פרשנות הגדרות בצו זה – "אזור" – כל אחד מאלה: יהודה, השומרון ורצועת עזה.

<שרה קנדלר: "איש ציבור זר" – תושב חוץ בעל תפקיד ציבורי בכיר מחוץ לישראל, לרבות בן משפחה של תושב כאמור או תאגיד המצוי בשליטתו או שותף עסקי של אחד מאלה.

<שרה קנדלר: לעניין זה "תפקיד ציבורי בכיר" – לרבות ראש מדינה, נשיא מדינה, ראש עיר, שופט, חבר פרלמנט, חבר משלה וקצין צבא או משטרה בכיר, או כל ממלא תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה.

<שרה קנדלר: "אמנה לביטול דרישת האימות"- אמנה המבטלת את דרישת האימות לתעודות חוץ ציבוריות כהגדרת האמנה בתקנות לביצוע אמנת האג (ביטול אימות מסמכי חוץ ציבוריים), התשל"ז-1977.

<שרה קנדלר: "בורסה" – בורסה לניירות ערך או שוק מוסדר כהגדרתו בחוק השקעות משותפות.

<שרה קנדלר: "בן משפחה"- כהגדרתו בחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: "בנק הדואר" – החברה כהגדרתה בחוק הדואר כשהיא נותנת שירותים כספיים כמשמעותם בחוק הדואר, מטעם החברה הבת, כהגדרתה בסעיף 88יא בחוק הדואר.

<שרה קנדלר: אלעזר, אולי ההגדרה הזאת מיותרת?

<שרה קנדלר: אני חושבת שמחקנו את האזכורים.

הלשכה המשפטית: אנחנו נבדוק.

<שרה קנדלר: נבדוק את זה.

<שרה קנדלר: יכול להיות שזה מיותר.

<שרה קנדלר: "בנק מחוץ לישראל" – תאגיד שהתאגד באחת ממדינות ה-OECD, שאינה מנויה בתוספת הראשונה, ושמתקיימים לגביו אלה: הוא עוסק בפעילויות שהעיסוק בהן בישראל טעון רישיון בנק לפי חוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.

<שרה קנדלר: הוא קיבל אישור מידי מי שרשאי לתתו לפי דין במדינת החוץ לעסוק בפעילויות כאמור בפסקה (1), והוא נתון לפיקוחו של מי שמוסמך לעניין זה באותה מדינה.

<שרה קנדלר: הוא נתון לפיקוח בתחום איסור הלבנת הון ומימון טרור.

<שרה קנדלר: "בעל חשבון" – מי שרשום אצל החברה כבעל חשבון.

<שרה קנדלר: "בעל שליטה" – מי שיש לו שליטה בתאגיד – כהגדרה בסעיף 7(א)(1)(ב) לחוק.

<שרה קנדלר: "הממונה" – כהגדרתו בסעיף 12 לחוק.

<שרה קנדלר: את ההגדרה "הקדש ציבורי" – אנחנו לא צריכים ואני לא מקריאה אותה.

<שרה קנדלר: "הרשות המוסמכת"- כמשמעותה בסעיף 29 לחוק.

<שרה קנדלר: "הרשימה" – רשימה מרוכזת של ארגוני טרור מוכרזים ושל מי שהוכרז אדם שהוא פעיל טרור, שפורסמה לפי סעיף 47(ב)(1)(ג) לחוק איסור מימון טרור.

<שרה קנדלר: וכן ארגון או אדם כאמור, שהודעה על הכרזתו כארגון טרור או כאדם שהוא פעיל טרור הומצאה לחברה לפי סעיף 47(ב)(1)(ג) לחוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005 והחברה לא קיבלה הודעה על ביטולה.

ענת ברקו: מה קורה אם לא מופיע ברשימה אבל בכל זאת יש נגיד מידע מודיעיני ראשוני שמדובר בארגון טרור?

ענת ברקו: הלא הם מחליפים שמות.

<לילך וגנר: עבירות לפי חוק מימון טרור חלות על כל בן אדם.

<לילך וגנר: זה דבר ראשון.

<לילך וגנר: זאת אומרת, אם גוף פיננסי יש לו מודעות או יש לו חשד ממשי או כל הדברים שנמצאים שם בסעיפים 9 ו-10 לחוק איסור מימון טרור, הוא עובר את העבירה.

ענת ברקו: למרות שהוא לא מופיע ברשימה.

<גיא דביר: הוא צריך לדווח על מקרה כזה.

ענת ברקו: יש גם דיווחים בלתי רגילים על מקרים גבוליים שגם יש תסמינים שמתייחסים למצבים גבוליים בענייני מימון טרור.

ענת ברקו: נגיע אליהם עת נגיע לסעיף.

<שרה קנדלר: "חברה" – חברה בעלת רישיון זירה כהגדרתו בסעיף 44יב לחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: "חברה מנהלת" ו"קופת גמל"- כהגדרתן בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005.

<שרה קנדלר: "חברת כרטיסי אשראי" – תאגיד, לרבות תאגיד בנקאי, שהתאגד בישראל או באחת ממדינות ה-OECD שאינה מנויה בתוספת הראשונה, ושמתקיימים לגביו אלה: עיסוקו בהנפקת כרטיסי אשראי או כרטיסי בנק.

<שרה קנדלר: הוא נתון לפיקוח בתחום איסור הלבנת הון ומימון טרור.

<שרה קנדלר: "חוק הדואר" – חוק הדואר, התשמ"ו-1986.

<שרה קנדלר: את "חוק הנאמנות" – אנחנו מוחקים.

<שרה קנדלר: "חוק השקעות משותפות" – חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994.

<שרה קנדלר: "חוק ניירות ערך"- חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

<שרה קנדלר: "חשבון" חשבון שמנהלת חברה שבו מתנהלים כספי לקוח, חוזי לקוח ונכסי לקוח.

הלשכה המשפטית: השאלה אם כדאי להתעסק עם ההגדרות האלה עכשיו או כאשר נדבר על סעיף 8.

הלשכה המשפטית: ההגדרות שיש כאן עכשיו, חשבון אחר, חברו מערכת סגורה, חשבון העברות וחשבון מקור, כל ההגדרות האלה קשורות למחלוקות שהתגלעו כאן קודם לגבי שני המסלולים השונים.

הלשכה המשפטית: כדאי לקרוא אותן כאשר נגיע לסעיף עצמו כי אז זה יהיה יותר ברור.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<שרה קנדלר: לא לקרוא אותן?

הלשכה המשפטית: נראה לי שעכשיו נדלג עליהן ונחזור אליהן אחר כך.

<שרה קנדלר: "חשבון כספי לקוחות מחוץ לישראל"- חשבון כספי לקוחות המתנהל במוסד כספי מחוץ לישראל, לפי תקנה 21 לתקנות זירות מסחר.

<שרה קנדלר: "יחיד" – מי שאינו תאגיד או שאינו מוסד ציבורי או שאינו תאגיד שהוקם בחיקוק מחוץ לישראל.

<שרה קנדלר: "כספי לקוח", "חוזה לקוח" ו"נכס לקוח" – כהגדרתם בתקנות זירות מסחר.

<שרה קנדלר: "כרטיס אשראי", "כרטיס בנק" – כהגדרתם בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986.

<שרה קנדלר: "מבטח" – כהגדרתו סעיף 1 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981.

<שרה קנדלר: "מוסד ציבורי" - משרדי הממשלה, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, רשויות מקומיות וכן רשויות, תאגידים או מוסדות אחרים שהוקמו בישראל בחיקוק.

<שרה קנדלר: "מורשה חתימה"- מי שבעל החשבון ייפה את כוחו לפעול בחשבון, בין אם בעל החשבון הוא יחיד ובין אם לאו, ובלבד שהוא רשום אצל החברה כמו שרשאי לפעול בחשבון.

<שרה קנדלר: "מסמך רשמי" – תדפיס או מכתב, הנושא שת שם הבנק או חברת האשראי לפי העניין.

<שרה קנדלר: "מספר זהות" – כל אחד מאלה: ביחיד שהוא תושב – מספר זהותו במרשם האוכלוסין.

<שרה קנדלר: ביחיד שהוא תושב חוץ – מספר דרכון או מספר תעודת מסע ושם המדינה שבה הוצא הדרכון או תעודת המסע.

<שרה קנדלר: אם היחיד הוא תושב האזור – מספר הזהות יכול שיהיה גם מספר זהותו בכרטיס מגנטי שהנפיק המינהל האזרחי.

<שרה קנדלר: בתאגיד הרשום בישראל – מספר הרישום במרשם המתאים.

<שרה קנדלר: בתאגיד שאינו רשום בישראל – מספר הרישום במדינת ההתאגדות, אם קיים, ושמה, ואם לא קיים רישום לתאגידים מסוגו – מספר הרישום הפנימי אצל החברה.

<שרה קנדלר: ובתאגיד שזוהה לפי מסמך כאמור בסעיף 4(א)(6) – מספר הזיהוי באותו מסמך ושם המדינה שבה הוצא המסמך.

<שרה קנדלר: במוסד ציבורי ובתאגיד מחוץ לישראל שהוקם בחיקוק – מספר הרישום שתקצה לו החברה.

<שרה קנדלר: "מען" – כל אחד מאלה: ביחיד – מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4(א)(1), (2) או (6), או מקום מגוריו, כפי שמסר, הכולל את שם הישוב וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתושב חוץ – גם שם המדינה.

<שרה קנדלר: בתאגיד – מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4(א)(3), (4) או (6), או מקום ניהול עסקיו בישראל, ואם אינו מנהל עסקים בישראל –מקום מרכז עסקיו מחוץ לישראל, וכל אלה – כפי שמסר.

<שרה קנדלר: המען יכלול את שם הישוב וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתאגיד מחוץ לישראל – גם שם המדינה.

<שרה קנדלר: במוסד ציבורי ובתאגיד מחוץ לישראל שהוקם בחיקוק – המען שמסרו הכולל את שם הישוב, וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתאגיד מחוץ לישראל שהוקם בחיקוק – גם שם המדינה.

<שרה קנדלר: "מקבל שירות" – בעל חשבון או מורשה חתימה.

<שרה קנדלר: "נהנה"- כהגדרתו בסעיף 7(א)(1)(א) לחוק ואם הוא תאגיד, יראו את התאגיד ואת בעלי השליטה בו כנהנים.

<שרה קנדלר: "נושא משרה" - כהגדרתו בחוק החברות, השתנ"ט-1999.

<שרה קנדלר: "עורך דין" – עורך דין בעל רישיון לעריכת דין בישראל ולעניין תאגיד שאינו רשום בישראל, גם בעל רישיון לעריכת דין במדינת ההתאגדות של התאגיד, ובלבד שהמדינה או הטריטוריה שבה מואגד התאגיד אינה מנויה בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: הייתה מדינת ההתאגדות אחת המדינות החברות ב-OECD – גם עורך דין בעל רישיון באחת המדינות החברות בארגון ה-OECD.

הלשכה המשפטית: אולי כדאי להעיר שלגבי ההגדרה של עורך דין כאן, היא משמשת לצורך סעיפים מסוימים בצו ובהמשך הצו אנחנו נראה שיש הגדרה נוספת של מיהו עורך דין לצרכים אחרים.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, בתוך הצו יש צרכים שונים שלטובתם יש הגדרה של מיהו עורך הדין.

הלשכה המשפטית: ההגדרה כאן היא הגדרה שאמנם נמצאת בסעיף ההגדרות אבל היא בעצם לא תשמש לכל אורך הצו אלא רק לדברים מסוימים בצו.

הלשכה המשפטית: אנחנו נראה בהמשך הגדרה נוספת של עורך דין, לעניין זיהוי פנים אל פנים, מי יכול לזהות פנים אל פנים, וההגדרה הזאת, הנפקות שלה בעיקר לעניין אימות מסמכים ודברים כאלה.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: "פעולה" – פעולה בודד בחשבון אלא אם כן נקבע אחרת בצו זה.

<שרה קנדלר: "צדדים לפעולה" – כל אחד מן הצדדים לפעולה המבוצעת באמצעות החברה.

<שרה קנדלר: "קרן" – כהגדרתה בחוק השקעות משותפות.

<שרה קנדלר: את "רשם ההקדשות" מחקנו כי זה לא רלוונטי.

<שרה קנדלר: "שם" – כל אחד מאלה: ביחיד – שם משפחה ושם פרטי, הרשומים במסמך הזיהוי כאמור בסעיף 4(1), (2), (6) או (7).

<שרה קנדלר: בתאגיד – שמו הרשום, ואם הואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום לגבי תאגידים מסוגו – שמו כפי שמסר.

<שרה קנדלר: בתאגיד שהוקם בחיקוק – השם שנקבע בחיקוק, בין בארץ ובין מחוץ לישראל.

<שרה קנדלר: במוסד ציבורי, למעט בתאגיד שהוקם בחיקוק – שמם כפי שמסרו.

<שרה קנדלר: "תאגיד" – כל אחד מאלה: חברה, שותפות, אגודה שיתופית, אגודה עותומנית, עמותה או מפלגה הרשומה בישראל.

<שרה קנדלר: גוף הרשום כתאגיד מחוץ לישראל.

<שרה קנדלר: גוף שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום לגבי גופים מסוגו, ובלבד שהציג מסמך המעיד על היותו תאגיד.

<שרה קנדלר: "תושב" - כמשמעותו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965, לרבות אזרח ישראלי שאינו תושב כאמור, הרשום במרשם האוכלוסין.

<שרה קנדלר: "תושב אזור" – מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור.

<שרה קנדלר: "תושב חוץ" – מי שאינו תושב.

<שרה קנדלר: "תקנות זירות מסחר" – תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע"ה-2014.

<שרה קנדלר: "OECD" – הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי.

<שרה קנדלר: אנחנו מתחילים לקרוא את ההוראות המהותיות של הצו והחובה הראשונית היא זיהוי הלקוח ועריכת עליך של הכרת בעל חשבון, לדעת את מקור הכספים ולמה הם מיועדים.

<שרה קנדלר: פרק ב': חובות זיהוי הכרת בעל חשבון לא תפתח חברה חשבון, בלא שזיהתה את מי שמבקש להיות בעל חשבון וביצעה לגביו הליך של הכרת בעל החשבון, לפי מידת הסיכון שלו להלבנת הון ומימון טרור.

<שרה קנדלר: לעניין זה "הליך של הכרת בעל חשבון" – בין השאר, בירור מקור הכספים שאמורים להיות מופקדים בחשבון, עיסוקו של המבקש להיות בעל חשבון, מטרת פתיחת החשבון והפעילות המתוכננת בו.

<שרה קנדלר: לגבי תושב חוץ – גם בירור זיקתו לישראל ואם הוא איש ציבור זה.

<שרה קנדלר: לגבי מי שהוא בעל עסק – גם סוג עסקיו.

<שרה קנדלר: החברה תערוך רישומים של פרטים אלה.

ניסן סלומינסקי: הפרטים האלה, הם רק על סמך זה ששואלים אותו ומה שהוא אומר.

<שרה קנדלר: אחר כך אנחנו נראה בסעיף 3 שהוא צריך לתת מסמכים לאימות כל הפרטים כדי שהחברה תרשום.

<שרה קנדלר: לא תפתח חברה חשבון לאיש ציבור זר, אלא אם כן התקבל אישור לכך מנושא משרה בחברה, לרבות מי שכפוף ישירות למנהל הכללי.

<שרה קנדלר: מתן אישור כאמור ייבחן לפי מידת הסיכון של בעל החשבון להלבנת הון ולמימון טרור.

<שרה קנדלר: התברר במהלך ההתקשרות כי בעל חשבון הוא איש ציבור זר, לא תבצע החברה פעולה בחשבון עד לקבלת אישור כאמור להמשך ההתקשרות.

<שרה קנדלר: חברה תבצע בקרה שוטפת בהתייחס להליך של הכרת בעל חשבון שביצעה עם תחילת ההתקשרות לפי מידת הסיכון של בעל החשבון להלבנת הון ולמימון טרור, ותעדכן את רישומיה לפי זה.

<שרה קנדלר: התעורר ספק ביחס לזהות בעל חשבון או לאמיתות מסמכי הזיהוי שנמסרו לחברה, תבצע החברה הליך של הכרת בעל חשבון פעם נוספת.

<שרה קנדלר: ביצוע הליך של הכרת בעל החשבון לפי סעיף קטן (א), יכול שייעשה לפי טופס שיפרסם הממונה.

הלשכה המשפטית: המקור של סעיף קטן (ד) שהוספנו כאן הוא בעובדה שבצווים יש צווים שנקרא להם יותר ישנים וצווים יותר חדשים.

הלשכה המשפטית: בחלק מהצווים החדשים שעשינו, בצו של נותני שירותי מטבע ובצו של עורכי הדין ורואי חשבון, אפשרנו, כדי להקל עליהם באותו הליך של הכרת הלקוח, יצרנו טופס מסודר בו הייתה רשימה של איזה שאלות הוא צריך לשאול אותם.

הלשכה המשפטית: פשוט כדי להקל עליו, כדי שיהיה להם קל יותר לערוך את ההליך הזה.

הלשכה המשפטית: רשות ניירות ערך פחות אהבה את הסיפור הזה של הטופס.

<שרה קנדלר: אני אסביר לכם למה אהבנו פחות.

מיקי לוי: כך היינו מקבלים את הדרך לאיזה שר שעשה לנו כאן החלפות.

הלשכה המשפטית: בסופו של דבר הוסכם שכן יתאפשר כמשהו אופציונאלי שיהיה טופס כזה.

הלשכה המשפטית: מכיוון שהטפסים שעשינו בצווים האחרים, לפי רשות ניירות ערך לא עונים על הצרכים שלהם לעניין זירות המסחר, הם ינסחו – הממונה, ראש רשות ניירות ערך – טופס שמתאים לסיכונים שהם רואים ואותן זירות מסחר יוכלו – שוב, לא חייבות אבל כמשהו אופציונאלי – להשתמש באותו טופס שיעזור להם בהליך הזיהוי, בהליך הכרת הלקוח.

<שרה קנדלר: המשפט שחזר על עצמו כל הזמן בסעיף הוא לפי מידת הסיכון של בעל החשבון.

<שרה קנדלר: החובה של החברות לזהות את הלקוחות היא באמת לפי ניהול סיכונים.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, ככל שמזהים שיש כאן לקוח שבאמת יש כאן פוטנציאל יותר מסוכן, הפעילות שהוא מתכנן בחשבון ומקור הכספים, הוא צריך לעשות הליך יותר עמוק ויותר יסודי ויותר לבחון.

<שרה קנדלר: לכן לא רצינו שיהיה טופס שיהיה מעין צ'ק ליסט שיעשו את המינימום לגבי כל הלקוחות שלהם ובזה הם סיימו את תפקידם.

<שרה קנדלר: לכן חשוב לנו להדגיש שלאור פניית הוועדה הסכמנו שיהיה טופס שיהיה מעין גייד ליינס כללי, הוא יהיה גם אופציונאלי ומבחינתנו כל זירת סוחר שתרצה לעשות טופס אחר, זה מקובל עלינו.

<שרה קנדלר: חשוב מאוד להדגיש שהנושא הזה שלפי מידת הסיכון של לקוח לא נפתר בזה שיש לך טופס כי כל מקרה לגופו.

הלשכה המשפטית: זה מוסכם וזה גם עולה מדברים אחרים בצו, חובה של ניהול סיכונים, קביעת מדיניות והחובה לבקרה שוטפת.

הלשכה המשפטית: זה עולה מהצו.

<צבי גבאי: אני יכול גם מהצד הזה של החדר לחזק את דבריה של שרה.

<צבי גבאי: זה לחלוטין תואם את הסטנדרטים הבינלאומיים שכל הזמן מדברים על המידה של החובה שצריכה להיות תלויית סיכון.

<צבי גבאי: זה משהו שכל גוף צריך להיות בהחלט מודע אליו.

<צבי גבאי: זה קצת נוגע לדברים שנאמרו.

<דוד ביטון: יועץ משפטי גם לאיגוד וגם לכמה חברים באיגוד.

<דוד ביטון: לפעמים הנוהל בחברות, כפי שמתנהל ה-CRM, איך שמתנהלות התוכנות, כאשר פונה בן אדם לפתוח חשבון, נפתח לו חשבון.

<דוד ביטון: זאת אומרת, יש איזה חשבון שדרכו מזינים למשל את צילום תעודת הזהות או את העברת הכספים.

<דוד ביטון: יש בטיוטת הצו עצמו הבחנה בין ביצוע פעולה – לא תבצע הזירה פעולה בחשבון לפני שזיהתה וכולי.

<דוד ביטון: אבל יכול להיות שהחשבון כבר נפתח, ואולי אפילו ניתן לו מספר, והזיהוי לא הושלם.

<שרה קנדלר: ההגדרה של חשבון זה חשבון שמנהלת חברה שבו מתנהלים כספי לקוח, חוזי לקוח ונכסי לקוח.

<שרה קנדלר: אם החשבון הזה נפתח, הוא לא יכול להיפתח עד שלא מסיימים את תהליך הזיהוי.

<שרה קנדלר: אם זה חשבון שאין בו פעילות כספית, זה לא רלוונטי.

<שרה קנדלר: רישום פרטי זיהוי לא תפתח חברה חשבון בלא שתרשום לגבי כל אחד מבעלי החשבון ומורשי החתימה וכן לגבי מי שמבקש לפתוח חשבון, אם אינו אחד מאלה, את פרטי הזיהוי המפורטים להלן ותאמתם כמפורט בסעיף 4: שם.

<שרה קנדלר: מספר זהות.

<שרה קנדלר: ביחיד –תאריך לידה ומין.

<שרה קנדלר: בתאגיד – תאריך התאגדות.

<שרה קנדלר: מען.

<שרה קנדלר: לא תפתח חברה חשבון בלא שתרשום לגבי נהנה את הפרטים שבסעיף קטן (א)(1) ו-(2).

<שרה קנדלר: רישום הפרטים ייעשה לפי ההצהרה כאמור בסעיף 5.

<שרה קנדלר: לא היה בידי חברה מספר זהותו של הנהנה, לאחר שנקטה אמצעים סבירים להשגתו, תרשום במקומו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(3) וכן את מדינת האזרחות או ההתאגדות, לפי העניין.

<שרה קנדלר: סעיף קטן זה לא יחול - אם מצאה חברה, בעת פתיחת החשבון, שהמדובר בחשבון לטובת נהנה, שלפי הצהרת המבקש לפתוח חשבון אי אפשר לדעת את זהותו, ופורטה הסיבה לכך שזהות הנהנה טרם ידועה.

<שרה קנדלר: במקרה כאמור, תפנה החברה את תשומת לבו של המבקש לפתוח חשבון, בכתב, לחובתו למסור לחברה את פרטי הנהנה מיד עם היוודע זהותו.

<שרה קנדלר: לגבי חשבון שמבקש לפתוח מי שמינה בית משפט, בית דין דתי, ראש ההוצאה לפועל, הרשם לענייני ירושה או גוף רשמי אחר של המדינה שהורה יושב ראש רשות ניירות ערך ובלבד שהצהיר על כך.

<שרה קנדלר: החברה תציין את מינוי ברישומי החשבון ותשמור העתק מהאסמכתה לכך.

<שרה קנדלר: לא תפתח חברה חשבון לתאגיד בלא שתרשום לגבי בעלי השליטה בו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(1) ו-(2).

<שרה קנדלר: רישום הפרטים ייעשה לפי ההצהרה כאמור בסעיף 5.

<שרה קנדלר: לא היה בידי החברה מספר זהות, לאחר שנקטה אמצעים סבירים להשגתו, תרשום במקומו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(3) וכן את מדינת האזרחות.

<שרה קנדלר: לא תוסיף חברה לחשבון - בעל חשבון או מורה חתימה, בלא שתרשום לגביהם את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (א) ותאמתם כמפורט בסעיף 4.

<שרה קנדלר: נהנה בלא שתרשום לגביו את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (ב) ותאמתם כמפורט בסעיף 4(ג).

<שרה קנדלר: בעל שליטה בתאגיד בלא שתרשום לגביו את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (ג) ותאמתם כמפורט בסעיף 4(ג).

<שרה קנדלר: פתיחת חשבון והוסת בעל חשבון, הוספת נהנה והוספת בעל שליטה תלווה בהצהרה כאמור בסעיף 5.

<שרה קנדלר: הצהרה כאמור שניתנה בפתיחת חשבון תהיה בחתימת מקור.

<שרה קנדלר: לא תבצע חברה פעולה של העברה אלקטרונית מישראל אל מחוץ לישראל, בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים בלא שתרשום, בכל אחד ממסמכי ההעברה, את פרטי מקבל השירות יוזם ההעברה, לרבות שמו, מספר חשבונו ומענו, וכן את פרטי הנעבר, לרבות שמו, ומספר חשבונו.

<שרה קנדלר: בוצעה העברה שלא מחשבונו של מקבל השירות או שלא אל חשבונו של מקבל השירות, תרשום החברה את מספר הזהות של יוזם ההעברה או הנעבר, לפי העניין.

ניסן סלומינסקי: 5,000 שקלים, פחות מזה לא צריך?

<שרה קנדלר: כן.

ניסן סלומינסקי: אם הוא עושה כמו שרגילים לראות – 4,500 ברצף, עשר פעמים, אחד אחרי השני.

הלשכה המשפטית: אלה פעולות חריגות.

<שרה קנדלר: זה נכנס לפעילות בלתי רגילה.

<קריאה: למטרת הלבנת הון.

<שרה קנדלר: בפעולה של העברה אלקטרונית מחוץ לישראל לישראל, תרשום החברה את הפרטים כאמור בסעיף קטן (ו) ככל שפרטים אלה ידועים לה.

<שרה קנדלר: אנחנו מגיעים לסעיף 4.

<שרה קנדלר: אלה המסמכים הנדרשים כדי לאמת את כל פרטי הזיהוי שצריך לקבל.

<שרה קנדלר: אימות פרטים ודרישת מסמכים חברה תאמת את פרטי הזיהוי של מקבל השירות בפעולות כאמור בסעיף 3(א) ו-(ד)(1) ותקבל לידיה מסמכים, כמפורט להלן: לעניין רישום פרטי הזיהוי כבסעיף 3(א)(1) עד (3) של יחיד שהוא תושב - על פי תעודת זהות או העתק מאושר שלה, שהעתק מצולם של אחד מהם – ככל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים – יישמרו אצל החברה.

<שרה קנדלר: החברה תאמת את פרטי הזיהוי עם מרשם האוכלוסין, תשווה את תאריך הנפקת התעודה המופיע בה עם תאריך הנפקת התעודה האחרונה הרשום במרשם האוכלוסין במשרד הפנים ותשמור תיעוד של בדיקה זו.

<שרה קנדלר: לעניין פסקה זו, יראו כתעודת זהות גם תעודת עולה עד שלושים ימים מיום הנפקתה וכן דרכון ישראלי כשהזיהוי נעשה מחוץ לישראל או אם שוכנע האחראי למילוי החובות לפי סעיף 8 לחוק שהיחיד חדל להתגורר בישראל ובאופן קבוע, ואולם החובה להשוות את תאריך הנפקת התעודה לא תחול בזיהוי לפי תעודות אלה.

הלשכה המשפטית: הערה.

הלשכה המשפטית: אני רוצה לציין בניגוד למה שיש כאן, יש גם בצו הנש"מים, גם בצו היהלומנים וגם בצו שנוגע לעורכי דין ורואי חשבון אפשרות – בשלושת הצווים האחרונים שהוועדה עשתה – הגדרה של תעודת זהות היא הגדרה מורחבת והיא כוללת גם דרכון וגם רישיון נהיגה.

<רונן סולומון: זאת ההערה שלנו.

<רונן סולומון: זאת אחת ההערות שלנו.

<קריאה: היום גם אפשר להצביע עם התעודות האלה.

<שרה קנדלר: אפשר להצביע אבל יש חובה חוקית להחזיק תעודת זהות.

<רונן סולומון: אנחנו יודעים שהיום מצביעים בקלפי עם רישיון נהיגה.

<רונן סולומון: רישיון נהיגה משמש גם כזיהוי אפילו כאשר המשטרה עוצרת אותך ברחוב.

<שרה קנדלר: נכון, אבל שקלנו את העניין ווידאנו עם מרשם האוכלוסין.

<שרה קנדלר: ראינו שאין אפשרות לאמת כרגע את פרטי הנפקת התעודה, את מועד ההנפקה, ואנחנו כן רוצים אמצעי לאימות המסמך.

ענת ברקו: תאריך הנפקה קיים גם ברישיון נהיגה.

<קריאה: אבל אי אפשר לאמת את זה.

<רונן סולומון: איגוד לשכות המסחר.

<רונן סולומון: אדוני, אנחנו בוודאי יודעים עד כמה שאנחנו יכולים לדעת שרוב אזרחי ישראל מחזיקים תעודות זהות ישנות.

<רונן סולומון: יש איזה הליך חדש שאמור להיות בעתיד, עת נעבור לתעודות זהות יותר חכמות, ביומטריות או מה שזה לא יהיה.

<רונן סולומון: נכון להיום מרבית אזרחי ישראל, או לפחות כמה שאני יודע, מסתובבים עם רישיון נהיגה והם יכולים לעשות את כל הפעולות עם רישיון הנהיגה, בין אם זאת הזדהות בפני שוטר או הצבעה בקלפי או כל פעולה אחרת, ואפילו בבנק.

<קריאה: גם עם דרכון.

<רונן סולומון: זה נושא אחד.

<רונן סולומון: נושא שני, אני מסתכל על צווי הלבנת הון אחרים ושם כן הכניסו רישיון נהיגה.

<רונן סולומון: אין שום סיבה שלא יהיה כאן זיהוי על פי רישיון נהיגה שהוא תעודה לכל דבר.

ניסן סלומינסקי: שרה, מה התשובה שלכם?

ענת ברקו: אני יודעת שאם רישיון נהיגה אובד, יש את העניין הזה של תאריך הוצאת רישיון ושחזור.

<רונן סולומון: גם תעודת זהות יכולה ללכת לאיבוד.

ענת ברקו: במשרד התחבורה יש את הפרטים האלה.

ענת ברקו: כדאי לאפשר את זה.

<שרה קנדלר: אפשר לחזור לזה אחר כך עם התשובה?

ניסן סלומינסקי: כן.

<שרה קנדלר: יש כאן סוגיה בין-משרדית.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: רונן, אם אנחנו נשכח, אתה תזכיר לנו את זה.

<גד ירום: יש גם שאלה רוחבית כי אנחנו לא מדברים רק על זירות מסחר בכל מה שקשור למסמכי זיהוי אלא יש גם באמת, כמו שהיא אמרה, מתווכים פיננסיים, וכמו שאמר היועץ המשפטי יש נש"מים שניתן להזדהות באמצעות תעודות אחרות.

<גד ירום: לא כל אחד הולך עם תעודת הזהות שלו ואצל הרבה מאוד מהאנשים היא פשוט נעלמה.

<גד ירום: אותם אנשים לא יוכלו לפתוח חשבון.

<גד ירום: אין בזה שמץ של הגיון.

<שרה קנדלר: קודם כל, יש חובה חוקית.

<שרה קנדלר: כל הגופים שמפוקחים על ידי הרשות, חברי בורסה, מנהלי תיקים, אין להם אפשרות כזאת.

ניסן סלומינסקי: דרך אגב, אני לא יודע אם בכלל אפשר להזדהות באמצעות תעודת זהות.

ניסן סלומינסקי: תראי את התמונה שלי בתעודה.

ענת ברקו: מגיל 16?

ניסן סלומינסקי: תראי את התמונה.

<קריאה: אי אפשר להזדהות עם דרכון?

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: צו איסור הלבנת הון של חברי בורסה ושל מנהלי תיקים, גם הם בפיקוח של הרשות ואנחנו הוצאנו איזשהו SLB, עמדת סגל שאומרת שבמקרים חריגים כשאין אפשרות להזדהות עם תעודת זהות, אז אתה יכול עם דרכון אבל אז זה לא מסמך יחיד אלא צריכים להיות שני מסמכים.

<שרה קנדלר: אני חושבת שגם בבנק ישראל הוציאו הנחיה כזאת והנחיה כזאת אנחנו יכולים להחיל גם על התחום הזה ואני חושבת שזה יכול לפתור את הנושא.

ניסן סלומינסקי: זה דרכון שהוצא בישראל?

<שרה קנדלר: כן.

הלשכה המשפטית: דרכון ישראלי.

<שרה קנדלר: לגבי תושבי חוץ לארץ, זה משהו אחר.

<שרה קנדלר: יש את זה בצו.

ניסן סלומינסקי: לגבי רישיון נהיגה, סיכמנו שהם ייתנו לנו עוד מעט תשובה.

ניסן סלומינסקי: בואו נתקדם ונחזור לזה אחר כך.

<שרה קנדלר: לעניין רישום פרטי הזיהוי בסעיף 3(א)(1) עד (3) של יחיד שהוא תושב חוץ – על פי דרכון חוץ או תעודת מסע, או העתק מאושר של מסמך זיהוי כאמור.

<שרה קנדלר: החברה תשווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – עם מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה, העתקים מצולמים של מסמכי הזיהוי – ככל הנוגע לפרטי הזיהוי – יישמרו אצל החברה.

<שרה קנדלר: היה היחיד תושב האזור, רשאית החברה לרשום את פרטי הזיהוי גם על פי כרטיס מגנטי שהונפק על ידי המינהל האזרחי ושהעתק מצולם שלו, ככל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים – יישמר אצל החברה.

<שרה קנדלר: החברה תשווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף כאמור לעניין תושב חוץ תאמת את פרטי הזיהוי עם מרשם המינהלה אזרחי, תשווה את תאריך הנפקת התעודה המופיע בה עם תאריך הנפקת התעודה האחרונה הרשום במרשם ותשמור תיעוד של בדיקה זו.

<שרה קנדלר: לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (3) של תאגיד הרשום בישראל – על פי תעודת הרישום או העתק מאושר שלה, נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות או אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו, מספר זהותו ותאריך ההתאגדות שלו.

<שרה קנדלר: החברה תקבל לידיה ותשמור את המסמכים האמורים או העתקים מצולמים שלהם, וכן מסמכים אלה: העתק מאושר של החלטת האורגן המוסמך בתאגיד לפתוח חשבון אצל החברה, או אישור של עורך דין שהחלטה כאמור נתקבלה כדין.

<שרה קנדלר: העתק מאושר של החלטת האורגן המוסמך בתאגיד על מורשי החתימה לשם ניהול החשבון, או אישור של עורך דין על מורשי החתימה לשם ניהול החשבון.

<שרה קנדלר: לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (4) של תאגיד שאינו רשום בישראל – על פי מסמך המעיד על רישומו או על פי העתק מאושר ממסמך כאמור, ככל שפרטים אלה מופיעים במסמך.

<שרה קנדלר: חסר במסמך אחד הפרטים כאמור – על פי אישור ש עורך דין.

<שרה קנדלר: החברה תקבל לידיה מסמך המעיד על רישומו של התאגיד ומסמכים כמפורט בפסקה (3)(א) ו-(ב).

<שרה קנדלר: בתאגיד שהתאגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו, תקבל לידיה החברה אישור של עורך דין על כך שלא קיים רישום במדינת ההתאגדות.

<שרה קנדלר: החברה תשמור מסמכים אלה או העתקים מצלמים שלהם.

<שרה קנדלר: לעניין רישום השם של מוסד ציבורי ושל תאגיד שהוקם בחיקוק מחוץ לישראל – על פי הצהרת המבקש לפתוח חשבון, ובתאגיד שהוקם בחיקוק, על פי החיקוק שמכוחו הוקם התאגיד, או אישור של עורך דין על קיומו של החיקוק.

<שרה קנדלר: החברה תקבל לידיה מסמכים כאמור בפסקה (3)(א) ו-(ב), בשינויים המחויבים.

<שרה קנדלר: החברה תשמור מסמכים אלה או העתקים מצולמים שלהם.

<שרה קנדלר: נעשו פעולות לפתיחת החשבון מחוץ לישראל, רשאית החברה על אף האמור בפסקאות (2) ו-(4) לרשום את פרטי הזיהוי לפי מסמכי הזיהוי המקובלים בחשבון מן הסוג הזה במדינה שנעשה בה הזיהוי, ובלבד שבמדינה זו קיימת חקיקה המחייבת זיהוי לקוחות.

<שרה קנדלר: החברה תשמור בידיה עותקים מצולמים של מסמכי הזיהוי.

<שרה קנדלר: בקטין שטרם מלאו לו 16 שנים – על פי אחד ממסמכי הזיהוי המפורטים בסעיף 4 של אחד מאפוטרופסיו.

<שרה קנדלר: אם הקטין תושב חוץ – לפי דרכונו של הקטין או לפי העתק מאושר שלו.

<שרה קנדלר: למן תום שלושה חודשים מיום שמלאו לבעל חשבון 18 שנים, לא תבצע החברה כל פעולה יזומה של בעל החשבון בחשבונו אלא אם כן התקיים האמור בפסקה (1) או (2), לפי העניין.

<שרה קנדלר: (ב) בסעיף זה, "העתק מאושר" – העתק מתאים למקור המאומת בידי אחד מאלה: הרשות שהנפיקה את מסמך המקור.

<שרה קנדלר: עורך דין.

<שרה קנדלר: עובד של החברה, שלפניו הוצג המסך המקורי.

<שרה קנדלר: רשות כאמור בסעיף 6 לאמנה לביטול דרישת האימות.

<שרה קנדלר: נציג דיפלומטי או קונסולרי ישראלי מחוץ לישראל.

<שרה קנדלר: (ג) החברה תנקוט אמצעים סבירים לאימות פרטי הזיהוי של הנהנה ובעל שליטה בחשבון כאמור בסעיף 3(ב) עד (ד) בהתחשב בסיכון הקיים להלבנת הון ולמימון טרור, תוך שימוש במידע נוגע לעניין או בנתונים שהתקבלו מקור מהימן המניחים א דעתה.

<שרה קנדלר: לצורך כך רשאית החברה לאמת את פרטי הזיהוי כאמור עם מרשם האוכלוסין.

<שרה קנדלר: (ד) על אף האמור בסעיף זה, רשאי יושב ראש רשות ניירות ערך, בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת, להורות במקרה מסוים על דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות.

<שרה קנדלר: הצהרה על נהנה ועל בעל שליטה בעת פתיחת חשבון תדרוש החברה מהמבקש לפתוח חשבון הצהרה בחתימת מקור האם קיים נהנה בחשבון.

<שרה קנדלר: הצהיר המבקש לפתוח חשבון כי קיים נהנה בחשבון – תכלול ההצהרה את הפרטים כאמור בסעיף 3(ב) לגבי כל אחד מן הנהנים נפתח החשבון שלא בידי בעל החשבון, תדרוש החברה גם מבעל החשבון הצהרה כאמור לפני ביצוע פעולה בחשבון.

<שרה קנדלר: ואולם - אם הנהנה בלתי ידוע, כאמור בסעיף 3(ב)(1) – יצהיר על כך המבקש לפתוח חשבון.

<שרה קנדלר: התבקשה החברה לפתוח חשבון כאמור בסעיף 3(ב)(2), תשמור העתק מן האסמכתה לכך.

<שרה קנדלר: בעת פתיחת חשבון בעבור תאגיד, תדרוש החברה הצהרה מן התאגיד בחתימת מקור או באישור של עורך דין על פרטי הזיהוי כאמור בסעיף 3(ג) לגבי בעל שליטה בתאגיד.

<שרה קנדלר: ההצהרות כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב)( ייעשו לפי הטופס שבתוספת השנייה.

<שרה קנדלר: פטור חלקי האמור בסעיפים 3(ב) ו-(ד)(2) וכן 5(א) לגבי רישום נהנה בחשבון לא יחול על - חשבון של מוסד ציבורי.

<שרה קנדלר: חשבון של תאגיד בנקאי, בנק הדואר, מבטיח, חבר בורסה, קופת גמל וחברה מנהלת לקופת גמל בניהולה וחשבון לקרן.

<שרה קנדלר: חשבון אחר שהורה יושב ראש רשות ניירות ערך.

<שרה קנדלר: האמור בסעיפים 3(ג), (ד)(3) ו-5(ב) לגבי רישום בעל שליטה לא יחול על חשבונות של תאגיד בנקאי, של מבטח, של קרן, ש קופת גמל, של חברה מנהלת לקופת גמל שבניהולה ושל חברה שניירות הערך שלה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב או בבורסה במדינה שהיא חברה ב-OECD וכן על חשבון של תאגיד מסוג אחר שהורה עליו יושב ראש רשות ניירות ערך.

<שרה קנדלר: נשלטת חברה בידי חברה כאמור בסעיף קטן (ב), יראו בחברה כאמור בסעיף קטן (ב) בעל שליטה.

<רונן סולומון: העברתי לרשות עוד שתי הערות וגם ליושב ראש הוועדה.

<רונן סולומון: בסעיף 6(א) אני רוצה להוסיף גם זירת סוחר ברשימת הפטורים.

<רונן סולומון: למה אתם צוחקים?

ניסן סלומינסקי: תנו לו להסביר.

<רונן סולומון: במקביל לתיקון הזה, צריך למעשה לתקן את כל צווי הלבנת הון המקבילים, בעיקר צו הלבנת הון של הבנקים שגם שם ייכללו זירות סוחר.

<רונן סולומון: מה שקורה כרגע, היום תאגידים בנקאיים, חלק מהם לפחות, מסרבים לפתוח חשבון נאמנות לזירות סוחר, בין אם על בסיס צו הלבנת הון שלהם או בין אם בשל הוראות נוהל בנקאי תקין.

<רונן סולומון: לכן צריך לעשות כאן תיקון רוחבי על כל שאר הצווים וגם בצו הזה להוסיף ברשימת הפטורים את זירת הסוחר.

<שרה קנדלר: לגבי הצווים האחרים, אנחנו לא דנים והם לא על השולחן.

<רונן סולומון: אבל צריך לתקן אותם.

<שרה קנדלר: כרגע לא נתקן.

ניסן סלומינסקי: בוא קודם נתקן את זה ואחר כך נדבר על צווים אחרים.

<שרה קנדלר: לגבי התיקון כאן, אם אפשר להבהיר לנו למה הכוונה.

<רונן סולומון: היה וזירה מתכסה בזירה אחרת.

<שרה קנדלר: ביקשנו מהם שיסבירו לנו כי אנחנו לא מבינים את ההערה.

<שרה קנדלר: את הסיטואציה.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שאנחנו נתקדם ואתה תמצא את הדרך להסביר את זה וכאשר הם יבינו, הם ידעו לתת תשובה.

ניסן סלומינסקי: תמשיכי.

<שרה קנדלר: זיהוי פנים אל פנים החברה תזהה את בעל החשבון ומורשה החתימה פנים אל פנים על פי מסמך זיהוי כמפורט בסעיף 4, לפני הפעולה הראשונה של כל אחד מהם בחשבון.

<שרה קנדלר: לעניין זה "זיהוי פנים אל פנים" – זיהוי על ידי אחד מאלה: עובד של החברה.

<שרה קנדלר: בעל רישיון לעריכת דין בישראל.

<שרה קנדלר: נציג דיפלומטי או קונסולרי ישראלי מחוץ לישראל רשות שצוינה בסעיף 6 לאמנה לביטול דרישת האימות.

<שרה קנדלר: עובד של תאגיד בנקאי.

<שרה קנדלר: עובד של בנק הדואר.

<שרה קנדלר: לגבי יחיד – נוטריון שהוא עורך דין באחת ממדינות ה-OECD, ובלבד שמדינה זו אינה מנויה בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: לגבי תאגיד שאינו רשום בישראל – נוטריון שהוא עורך דין במדינת ההתאגדות של התאגיד, החברה בארגון ה-OECD, ובלבד שמדינה זו אינה מנויה בתוספת הראשונה.

הלשכה המשפטית: אני מזכיר שכאן יש הגדרה שונה של עורך דין לעומת ההגדרה שראינו בסעיף ההגדרות.

הלשכה המשפטית: זאת הגדרה מצומצמת יותר.

<שרה קנדלר: לפני שאני אקרא את סעיף 8, אני אקרא גם את ההגדרות.

הלשכה המשפטית: אני מציע שנעשה חלוקה.

הלשכה המשפטית: קודם נדון בחשבון במערכת סגורה, כדי לא לבלבל.

הלשכה המשפטית: נסביר איך זה בנוי ואחר כך נסביר איך בנוי חשבון העברות.

<שרה קנדלר: הגדרת חשבון מערכת סגורה.

<שרה קנדלר: "חשבון מערכת סגורה" – חשבון שמקורם של הכספים הרשומים בו הוא מחשבון מקור ובלבד שהכספים הרשומים בחשבון מועברים חזרה לחשבון המקור.

<שרה קנדלר: "חשבון מקור" – חשבון בתאגיד בנקאי הרשום על שם מי שהוא בעל חשבון בחשבון מערכת סגירה.

<שרה קנדלר: זה סגור, יש העברה בנקאית.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שעל זה אין הערות.

<שרה קנדלר: חשבון במערכת סגורה וחשבון העברות בפתיחת חשבן במערכת סגורה לא יחולו הוראות סעיף 7 – זיהוי פנים אל פנים - ועל אף האמור בסעיפים 4(א), 5(א) ו-(ב) רשאית החברה לרשום את פרטי הזיהוי לפי העתק של מסמכי הזיהוי המפורטים בסעיף 4, ולקבל הצהרה על נהנה שלא בחתימת מקור ורשאית שלא לאמת את פרטי הזיהוי של מורשה החתימה.

<שרה קנדלר: חשבון העברות, ההגדרה היא חשבון שמקורם של הכספים הרשומים בו הוא חשבון אחר או שהכספים הרשומים בו מועברים אליו באמצעות כרטיס אשראי או כרטיס בנק המשויך לחשבון האחר ורשום על שם בעל החשבון בלבד ושהתאגיד הבנקאי או חברת כרטיסי האשראי מנפיקים.

<שרה קנדלר: הגדרת חשבון אחר היא: חשבון בתאגיד בנקאי או חשבון בבנק מחוץ לישראל הרשום על שם מי שהוא בעל חשבון בחשבון העברות.

<שרה קנדלר: אני רוצה לענות להערה שקיבלנו.

הלשכה המשפטית: אני מציע להסביר איך זה בנוי.

הלשכה המשפטית: להסביר בעברית פשוטה איך זה בנוי.

<גיא דביר: נתבקשנו ליצור מסלולים שיאפשרו פעילות הזירות ללא אחת הדרישות המכבידות ביותר שהיא זיהוי פנים אל פנים, שזה כרגע המסלול העיקרי.

<גיא דביר: אנחנו ביקשנו ליצור כמה אפשרויות שדל אפשרות הפעילות של הזירות לא זיהוי פנים תוך נקיטת אמצעים חלופיים בהתאם לרמת הסיכון.

<גיא דביר: החלופה הראשונה היא החלופה הקיימת למעשה בצו המקביל, בצווים מקבילים של גופים פיננסיים שזה חשבון מערכת סגורה.

<גיא דביר: שם הכסף מגיע מחשבון, מתאגיד בנקאי בישראל, וחוזר אך ורק לאותו חשבון, אל אותו תאגיד בנקאי בישראל.

<גיא דביר: במקרה זה יש פטור מחובת זיהוי פנים אל פנים.

<גיא דביר: אפשר להסתפק בהעתק של תעודה מזהה במקום לראות את התעודה המקורית ולקבל העתק של הצהרה, זאת אומרת, הצהרה של הנהנה שלא בחתימת מקור.

<גיא דביר: התנאים הללו חלים גם על זירות המסחר.

<גיא דביר: המסלול השני, מסלול העברות, הוא מסלול שבו יש אפשרויות נוספות, מעבר להעברה באמצעות תאגיד בנקאי, לעשות שימוש גם בכרטיסי אשראי ישראליים שהונפקו על ידי תאגידים בנקאיים בישראל וגם זרים, שהונפקו על ידי חברות כרטיסי האשראי שחברות ב-OECD וגם מבנקים זרים שחברים ב-OECD.

ניסן סלומינסקי: תסביר מה עושים עם הכרטיס.

<גיא דביר: הפעילות היא פעילות דומה.

<גיא דביר: כלומר, הכספים יכולים להגיע אך ורק ממקרה של חברת כרטיסי אשראי, מכרטיס האשראי.

<גיא דביר: במקרה שהכסף מועבר מכרטיס האשראי - - -

ניסן סלומינסקי: כלומר, אני עם כרטיס אשראי מעביר לזירה 150 אלף שקלים.

<גיא דביר: מה שקורה זה שהלקוח מעביר את הסכום הזה של 150 אלף שקלים לצורך העניין לזירה, הכסף הזה בעצם מועבר לחשבון והוא יושב בחשבון של הלקוח בזירה, הלקוח עושה את הפעילויות שלו בזירה, מרוויח/מפסיד, ואז ברגע שהוא רוצה למשוך את הכספים בחזרה אליו, הזירה יכולה להעביר לו את זה באחת משתי דרכים: או לזכות את כרטיס האשראי או להעביר את זה לחשבון שכרטיס האשראי מקושר אליו.

ניסן סלומינסקי: הבנתי.

<גיא דביר: בסיטואציה בה היא יכולה להעביר את הכספים לחשבון שכרטיס האשראי מקושר אליו, לא מדובר במערכת סגורה הרמטית, ותכף אני אסביר למה לא מדובר במערכת סגורה הרמטית, ולכן אנחנו מתייחסים לזה בצורה שונה.

ניסן סלומינסקי: אתם דורשים כאן חצי.

<גיא דביר: אנחנו בעצם דורשים מנגנוני פיצוי נוספים.

<גיא דביר: שרה גם אמרה שאנחנו רוצים להתייחס לנקודה הזאת.

<גיא דביר: אחת ההצעות – אנחנו בהחלט היינו קשובים להערות של הזירות בעניין הזה – אנחנו רוצים להציע אמצעי חלופי לנושא של היוועדות חזותית, על פי ההצעה של אחת הזירות שקיבלנו אותה לפני מספר ימים.

<גיא דביר: תכף נגיע לזה.

<גיא דביר: כשאני מנסה להגדיר את הסיכונים השונים ואת החשבונות השונים, אז חשבון העברות הוא חשבון שבו הכספים יכולים להיות מועברים או מתאגיד בנקאי, או מחשבון המקור שמתנהל על ידי תאגיד בנקאי, או מכרטיס אשראי של חברת כרטיסי אשראי זרה, כמו שציינתי קודם, או של תאגיד בנקאי בחוץ לארץ.

<גיא דביר: בכל מקרה, הכספים צריכים לחזור בחזרה או לתאגיד הבנקאי בחוץ לארץ או לחברת כרטיסי האשראי או לחשבון האחר כפי שציינתי קודם.

<גיא דביר: הסיכונים הם שונים מכיוון שכאשר מדובר בכרטיסי אשראי, קיימת פרקטיקה גם בחשבונות שמקושרים לחשבון מקור שבסיטואציות מסוימות הלקוח יכול להזרים ישירות לחבר כרטיסי האשראי כספים ממקור אחר ולא מחשבון המקור.

<קריאה: איפה זה קורה?

<גיא דביר: כלומר, מבירור שאנחנו ערכנו בחלק מהמקרים, בחלק מחברות כרטיסי האשראי, הפרקטיקה הזאת קיימת.

<גיא דביר: למשל, כאשר הלקוח משתמש במסגרת שהיא עולה על המסגרת שניתנה בחשבון המקור, אז הוא יכול לבוא לחברת כרטיסי האשראי ולהעביר לה את הכספים ממקורות אחרים.

<גיא דביר: לכן במקרה כזה, כבר לא מדובר במערכת סגורה הרמטית.

ניסן סלומינסקי: ואז מה אתם מבקשים?

<גיא דביר: במקרה כזה אנחנו אומרים שעדיין מדובר בסיכונים מופחתים ולכן אנחנו דורשים אמצעי זיהוי חלופיים נוספים.

<גיא דביר: אחד מאמצעי הזיהוי החלופיים החזקים ביותר שאנחנו הצענו הוא ההיוועדות החזותית.

<גיא דביר: למעשה שיחת וידאו קונפרנס במסגרתה מתבצע הזיהוי מול העתק התעודה.

<גיא דביר: צריך לזכור שלא שולחים תעודה מקורית אלא העתק תעודת זהות.

<גיא דביר: זה אמצעי אחד.

<גיא דביר: האמצעי החלופי שאותו אנחנו רוצים להציע במקרה כזה הוא הסתמכות על הזיהוי שנעשה בחברת כרטיסי האשראי.

<גיא דביר: צריך לזכור שלא מדובר על כרטיסי אשראי בישראל או הבנק, גם הוא לא יכול להיות בנק ישראל, ושם הדרישה תהיה שהזירה תוודא שהפרטים שרשומים אצלה, שזה שם ומספר תעודת זהות, זהים לפרטים שרשומים אצל אותה חברה מבחינת הלקוח.

<גיא דביר: זה אמצעי הזיהוי החלופי הנוסף אותו אנחנו מוכנים להציע.

<גיא דביר: עדיין עולה שאלה אחרת לגבי הצהרת נהנה שתכף נדבר עליה.

ניסן סלומינסקי: אם יקבלו את האפשרות השנייה, נחה דעתכם?

<יצחק נוי: ברשותכם, אנחנו רואים בהפקדה מכרטיס אשראי, דינה כהפקדה ממערכת סגורה בנקאית ואני אסביר למה.

<יצחק נוי: קודם דיברתי על מירקור הכסף והוא דיבר על צבע הכסף.

<יצחק נוי: הכסף נצבע לאורך כל הדרך.

<יצחק נוי: אם לקוח ראובן הפקיד כסף מכרטיס אשראי ורצה לבקש מחברו שמעון שיזרים לו עוד עשרים אלף שקלים, חברת האשראי יודעת למרקר את שמעון.

<יצחק נוי: מה אתם רוצים ממני?

<יצחק נוי: הוא יודע להגיד מאיפה הגיע הכסף ולאן הוא הלך.

<יצחק נוי: זאת הנקודה בה אנחנו חלוקים.

<יצחק נוי: לבוא ולעשות וידאו קונפרנס או ללכת לחברת האשראי בחוץ לארץ ולזהות, אנחנו לא שם.

ענת ברקו: אני מוכרחה לומר שזה נראה די הגיוני.

ניסן סלומינסקי: מה תשובתכם?

<גיא דביר: תשובתנו היא שהלבנת הון, יש לה כמה רמות.

<גיא דביר: רמה ראשונה של הלבנת ההון היא באמת שלב ההחדרה של הכספים למערכת וזה באמת הנושא שעלה כאן בצורה חזקה.

<גיא דביר: השלב השני הוא שלב הריבוד, השלב שבו הכספים בעצם מועברים מאדם לאדם בתוך המערכת הפיננסית, תוך טשטוש המקור שלהם.

<גיא דביר: אלה מושכלות יסוד בהלבנת הון ולכן קיימת חשיבות בעולם הדיווח בו הזירה מצטרפת לרשימת הגורמים המפוקחים שמציפים את המקרים האלה לרשות להלבנת הון ונכנסים למאגר המודיעיני.

<גיא דביר: הזיהוי חשוב בשתי רמות, ראשית, כדי שמאוחר יותר, כשתהיה הלבנת הון, אפשר יהיה לגשת ולאתר את המקורות של הכסף על פי זיהוי שנעשה כמו שצריך, ושנית, כדי שמערכת הדיווח תהיה אמינה.

ענת ברקו: אפשר לעשות את זה בהליך פחות מסורבל מאשר וידאו קונפרנס.

<קריאה: יש פתרונות טכנולוגיים.

<גיא דביר: לכן אנחנו מציעים את ההצעה.

<גיא דביר: להסתמך למעשה על אותם פרטי זיהוי שהתקבלו ישירות מחברת כרטיסי האשראי ולא מסמכים כי לא תמיד הם מקבלים את הפרטים.

<גיא דביר: במידה שבאמת יוכלו לוודא ישירות מול חברת כרטיסי האשראי - - -

ענת ברקו: אולי חברת כרטיסי האשראי לא תרצה לחלוק את המידע?

<גיא דביר: אם היא לא תוכל לחלוק את המידע, יצטרכו - - -

ענת ברקו: יש כאן בעיה.

ענת ברקו: סביר להניח שהיא לא תרצה לחלוק את המידע.

<גיא דביר: באמת נמסר לנו כאן על ידי חלק מהזירות שיש להם את היכולת לקבל את המידע הזה.

<גיא דביר: כנראה שזה כרוך אולי בעלויות אחרות.

<גיא דביר: לאור המידע הזה שקיבלנו, אנחנו חשבנו שבמקרה כזה, שככל שזה מידע שהחברה יכולה לקבל אותו מאותו צד שלישי שהוא צד שלישי מהימן מכיוון שהוא מפוקח במדינת ה-OECD, אנחנו נוכל לחיות עם זה כאמצעי זיהוי חלופי מספיק.

ניסן סלומינסקי: היוועדות חזותית, אפשר לעשות גם בפלאפון?

ענת ברקו: כן.

ניסן סלומינסקי: אז למה זה מסובך?

<דוד ביטון: אבל מה זה נותן?

ענת ברקו: זה לא נותן שום דבר.

<דוד ביטון: תהיה לי תמונה של בן אדם בבית שלו ואני גם אשמור אותה, אבל מה זה נתן?

<דוד ביטון: הבן אדם יגיד שהכסף בכרטיס האשראי, הוא שלי, אז הוא קיבל אותו מאותו שמעון.

<דוד ביטון: אז מה?

ניסן סלומינסקי: לא הבנתי.

ניסן סלומינסקי: אם תיפגש אתו פנים אל פנים, מה זה נותן?

ניסן סלומינסקי: זה אותו הדבר.

<דוד ביטון: בסדר, אבל אותה בעיה של כרטיסי אשראי, אני לא יודע איך הזיהוי הזה פותר.

<דוד ביטון: דרך אגב, יש מערכות כמו 3DS, אני יכול להציג אותה לרשות, שחברות כרטיסי האשראי – ויזה ומסטרכארד, שהן הרבה יותר משוכללות מאתנו – יודעות לזהות לקוח עם קוד שהוא מקבל מהבנק ורק הלקוח יודע את הקוד הזה.

ניסן סלומינסקי: אתה רוצה שאת זה יכניסו כאן?

<דוד ביטון: זאת אפשרות טכנולוגית.

ניסן סלומינסקי: הולכים להקל עליהם.

ניסן סלומינסקי: למה אתם רוצים להחמיר כשרוצים להקל עליכם?

<צבי גבאי: מכיוון שזאת לא בדיוק הקלה.

<צבי גבאי: אני מוכרח להגיד שבאופן אישי זה מרגיש לי קצת לא הוגן.

<צבי גבאי: היכן שהוא הרשות זיהתה איזושהי פרצה – אני שוב חוזר לדימוי – שהיא לא קשורה לזירות.

<צבי גבאי: כמו שאמרתי, היא גנרית ומהבחינה הזאת הפרצה הזאת היא נכונה גם כשאני משלם ארנונה ואז זאת העירייה.

<צבי גבאי: רוצים לתקן את הפרצה הזאת, לתקן קצת, על חשבון הזירות כשיש לזה משמעות.

ענת ברקו: זה לא באותה רמה.

<צבי גבאי: יש לזה משמעות.

ניסן סלומינסקי: מה המשמעות.

<צבי גבאי: זה מקשה ומכביד על כל תהליך קליטת הלקוח וזה משמעותי.

ניסן סלומינסקי: למה?

ניסן סלומינסקי: לא הבנתי למה.

ניסן סלומינסקי: זה דבר שנעשה בתוך שניות ואין בעיה.

ניסן סלומינסקי: למה זה מכביד?

<צבי גבאי: אני רוצה להגיד.

<צבי גבאי: קודם כל, לגבי הפתרון של האימות מול חברת האשראי.

<צבי גבאי: באמת צריך לראות מבחינה טכנית, יש חברה אחת שהיא גם הציעה את זה וזה בסדר.

<צבי גבאי: זאת אומרת, יכול להיות שזה פתרון.

<צבי גבאי: את זה צריך לבדוק ואני צריך לבדוק את זה גם עם לקוחות אחרים.

<צבי גבאי: לפעמים אנחנו יושבים כאן ודנים וחושבים על כל מיני פתרונות ואז בעולם המעשה פתאום אנחנו רואים שזה מאוד קשה וחברת האשראי כן רוצה ולא רוצה לאמת ואנחנו נמצאים בסיטואציה משונה שמקשה על ציות.

<צבי גבאי: אני רוצה להגיד משהו נוסף.

<צבי גבאי: יש כאן פתרון שהוא לא נותן פתרון מלא כי אמנם אנחנו הצלחנו לסגור פינה או למצוא איזשהו פלסטר שיסגור לנו וייתן איזשהו מענה מתוגבר לחשש המסוים הזה, אבל עדיין יש לנו את נושא הצהרת הנהנה ששרה הקפידה להחריג ולשים בצד - - -

<שרה קנדלר: גם לזה יש לנו פתרון.

<צבי גבאי: אולי נדבר על זה.

<שרה קנדלר: אולי נציג אותו.

<דוד ביטון: אדוני, יש נקודה של תחרות מחוץ לארץ.

<דוד ביטון: אני כאזרח שיושב בבית יכול לראות מודעה של זירה זרה ודי בקלות להעביר להם צילום דרכון, שם מסתפקים בדרכון שלי כי שם אני תושב חוץ, כרטיס אשראי ואני מתחיל לסחור.

<דוד ביטון: זה יכול להיות מסחר באלפיים דולר, שזה מחיר של מקרר.

<דוד ביטון: אנחנו צריכים לחשוב אם אנחנו לא פונים ללקוח ומתחילים להעמיס עליו ובלחיצת כפתור כי את הכול הוא עושה מהבית, הוא לא בקלות רבה יותר מזרים את האלפיים דולר שלו לחוץ לארץ.

ניסן סלומינסקי: יש כאן סיטואציה משונה.

ניסן סלומינסקי: ממה שאני מבין אתכם, היית צריך להגיד לרשות ניירות ערך שהפרצה שהם זיהו לא מכוסה ולבקש אמצעי יותר חזק.

ניסן סלומינסקי: אתם מנסים להסביר לי למה זה לא כל כך מכסה את הפרצה.

<יצחק נוי: אנחנו אומרים שבכלל אין פרצה.

ניסן סלומינסקי: הפרצה קיימת.

ניסן סלומינסקי: אתם כאילו רוצים שאני אבקש מהם לתת פתרון יותר דרמטי.

<צבי גבאי: זה לא קשור אלינו.

<יצחק נוי: אנחנו אומרים שבכלל אין פרצה.

ניסן סלומינסקי: הם טוענים שיש פרצה.

<יצחק נוי: איפה יש פרצה?

ניסן סלומינסקי: גם חברך מזהה שיש פרצה אבל הוא חושב שזה לא נותן תשובה.

ניסן סלומינסקי: אם זה כך, אני אגיד להם, רבותיי, עד שבוע הבא תמצאו משהו יותר דרמטי שיסגור את הפרצה.

ניסן סלומינסקי: זה לא מה שאתם רוצים.

<יצחק נוי: לא.

ניסן סלומינסקי: אם הם נתנו משהו, בסדר, אתם חושבים כך וכך ואפשר לחיות עם זה, ותאמינו לי שאם אפשר דרך הפלאפון, זה ממש לא עומס אלא אם כן זה אדם שאין לו פלאפון, אבל אני אבדוק עם החרדים כי אני חושב שגם בפלאפונים הכשרים יש את האפשרות לעשות את זה ואז אין שום בעיה.

<צבי גבאי: חשוב העניין של הצהרת נהנה.

ניסן סלומינסקי: רגע.

ניסן סלומינסקי: אני מציע להמשיך הלאה ואם הם יכולים לקבל את הדרך השנייה, בטח שזה נותן לנו עוד אפשרות.

ניסן סלומינסקי: חבל, בסוף תהיה חומה יותר גבוהה וזה לא כדאי.

ניסן סלומינסקי: תמשיכי.

<שרה קנדלר: לפני שאני אקריא, אני רק אומר לגבי הצהרת נהנה.

<שרה קנדלר: ההצעה שלנו היא שזה יועבר בדואר תוך שבועיים בחתימת מקור כי חתימת מקור היא כן חשובה וזה שמעון מהמשטרה יוכל להבהיר לכם למה חתימת המקור היא חשובה כאן.

<שרה קנדלר: כדי שתוכלו לפתוח חשבון, זה לפתוח חשבון ולקבל אחר כך חתימת מקור.

ניסן סלומינסקי: תוך שבועיים בדואר?

<יצחק נוי: בדואר ישראל זה חודשיים ולא שבועיים.

ניסן סלומינסקי: אני מקבל הזמנה לחתונה שהייתה כבר לפני חודש.

<יצחק נוי: ברשותך, אני רוצה להוסיף הערה לגבי הצהרת נהנה.

<יצחק נוי: אנחנו נכנסים לסיטואציה בה אנחנו לא יודעים איך המערכות מולנו יגיבו וראינו איך המערכת הבנקאית הגיבה לחשבון בנאמנות.

<יצחק נוי: חברות האשראי, מה שהציעה אחת החברות, אני בספק אם ייתנו לנו את מה שאנחנו רוצים.

<יצחק נוי: בתפיסה שלנו אין בכלל פרצה כאן כי אם יש מסגרת סגורה מול חברת האשראי, אין פרצה.

<יצחק נוי: נקודה.

<יצחק נוי: להתחיל לקבל מכתבים בדואר, זה שוק ההון 1928.

<יצחק נוי: יש היום מיילים וכולי.

ניסן סלומינסקי: שמענו והבנו.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: תסבירו לי עוד פעם את הנושא של הנהנה.

ניסן סלומינסקי: אם הדרך היחידה היא לשלוח בדואר, אז יש לנו קצת בעיה.

<גיא דביר: אחת משתי אפשרויות.

<שרה קנדלר: יש גם דרך הווידאו קונפרנס.

<גיא דביר: האפשרות האחת היא לקבל את הצהרת הנהנה באותה שיחת טלפון.

ניסן סלומינסקי: כלומר, לצלם את זה ולהעביר?

<גיא דביר: באותו שלב שבו אדם מדבר אתו, עושים לו את הזיהוי בווידאו קונפרנס, הוא גם יצהיר על מי הוא הנהנה.

<גיא דביר: הדבר צריך להיות מתועד.

<גיא דביר: זה בנוסף למשלוח הצהרה שלא בחתימת מקור.

<גיא דביר: הבעיה כאן מבחינתם חתימת המקור שיכולה להגביל.

<גיא דביר: הנושא של חתימת מקור, הוא נדרש – ואולי תכף ירחיב על זה נציג המשטרה – מטעמים ראייתיים במקרים בהם הצהרת המקור רלוונטית להליכים משפטיים, למשל כאשר נפתחים הליכים כנגד מי שמצהיר על הצהרת שווא, כדוגמה.

<גיא דביר: אז, כדי להוכיח את הדברים בהליך פלילי כנדרש בדיני הראיות שלנו, נדרשת ראיה טובה ולכן המשטרה עומדת על כך לאורך כל הצווים, על אותה חתימת מקור.

<גיא דביר: אנחנו מנסים למצוא פתרון שאפשר יהיה לאפשר את הפעילות כי אנחנו מבינים שזה יוצר מגבלה.

ניסן סלומינסקי: עליך מקובלות האופציות?

<שמעון בן שושן: אני רוצה להגיד את הסביבה החקיקתית שאנחנו מדברים עליה.

<שמעון בן שושן: אין בשום צו תקנה כזאת.

<שמעון בן שושן: צריך לדעת את זה.

<שמעון בן שושן: יש כאן שבע אפשרויות לזיהוי פנים מול פנים.

<שמעון בן שושן: אנחנו מדברים על גזרה מאוד מאוד צרה ואנחנו נלחמים על גזרה צרה שיש בה הקלה כאן שלא קיימת בשום מקום אחר.

<שמעון בן שושן: עקרונית, מבחינה תורתית, זיהוי פנים מול פנים בהלבנת הון זה אחד מאבני היסוד בכלל של מלחמה בהלבנת הון.

<שמעון בן שושן: באמת יש כאן שבע אפשרויות.

<שמעון בן שושן: אפשר ללכת לעורך דין מקומי, אם זה במטולה – ייגש לעורך דין במטולה ויקבל מולו את הזיהוי פנים מול פנים.

ניסן סלומינסקי: הבנתי.

ניסן סלומינסקי: אני מסכים אתך.

<שמעון בן שושן: אנחנו מדברים על מקרים מאוד מיוחדים ודווקא, כמו שאמרתי קודם, ה-בדרך כלל הזה הוא מה שמטריד אותנו.

<שמעון בן שושן: דווקא הייחודיים האלו יהיו אנשים שמעניינים אותנו ודווקא הם ישתמשו בפרצה הזאת.

<שמעון בן שושן: אם זה לא קיים אצל כל רגולטור אחר, אין סיבה שזה יהיה קיים כאן ובמיוחד שזה ישאב לכאן את כל מי שרוצה.

הלשכה המשפטית: אגב, להעיר, זה לא מדויק מה שאמרת כי יש צווים אחרים.

<שמעון בן שושן: במערכות סגורות.

הלשכה המשפטית: לגבי עורכי דין ורואי חשבון.

<שמעון בן שושן: אין בכלל.

הלשכה המשפטית: בסדר, אבל צריך לדייק.

<שמעון בן שושן: אני מדבר על גורמים פיננסיים שנותנים שירותים ומערכות סגורות.

<שמעון בן שושן: אנחנו בעצמנו בדיון הקודם אישרנו ואמרנו מערכת סגורה.

<נעמה אלוס בכר: אני חייבת לציין שהדיון הזה הוא איזשהו המשך של דיון קודם בתקנות שהיה מאוד מאוד ארוך ואז כבר הגענו לאיזושהי הבנה שיש כאן איזשהו עסק שהוא מסוג קצת שונה.

<נעמה אלוס בכר: זאת אומרת, דיברו כאן ואמרו שזה דבר שאין באף צווים אחרים.

<נעמה אלוס בכר: יש כאן איזשהו משהו שהוא קצת שונה והבנו שעל מנת לא להרוג את הביזנס, אנחנו חייבים להתייחס אליו בצורה שהיא קצת שונה.

<נעמה אלוס בכר: זה בראש ובראשונה.

<נעמה אלוס בכר: הדיון צריך לצאת מנקודת ההנחה הזאת.

<נעמה אלוס בכר: כמו שאיציק אמר, אנחנו, הזירות, עד עכשיו לא הכרנו בכלל את הפרקטיקה הזאת שמאפשרת לחשבונות האלה להתנהל כחשבונות שהם לא בדיוק חשבונות במערכת סגורה.

<נעמה אלוס בכר: אנחנו חייבים לזכור שיש כאן עוד המון המון בקרות מפצות במסגרת צו איסור הלבנת הון שמאפשרות לנו לזהות איזושהי פעילות חריגה כמקרים קיצוניים עליהם אתם מדברים.

<נעמה אלוס בכר: היוועדות חזותית, מבחינה תפעולית, לחברות וגם כלפי הלקוח, זאת איזושהי פרוצדורה שהיא מאוד מאוד מקשה.

<שמעון בן שושן: אבל אין היוודעות כזאת.

<שמעון בן שושן: ויתרנו על זה.

<שרה קנדלר: זאת אופציה.

ניסן סלומינסקי: אני מבין מה שאתם אומרים.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שבצד הזה של הממלכה הלכו מאוד לקראת הזירות ודברים שבמקומות אחרים לא הסכימו, כאן מסכימים להם.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שיש קצת חילוקי דעות אבל אני מניח שעם כל מה שיש כאן אפשר לחיות.

ניסן סלומינסקי: אם חס ושלום יקרה שבעוד תקופה מסוימת יתברר שאי אפשר לחיות עם משהו, אפשר לדבר אתם ואנחנו תמיד קיימים.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שנתקדם.

ניסן סלומינסקי: לא כל תאוותכם תהיה בידיכם.

ענת ברקו: מדברים כאן על כל מיני דברים אחרים אבל אם הוועדה מוכנה לאשר את "או אמצעי אחר שאישר הממונה".

ענת ברקו: ליושב ראש הרשות תהיה סמכות לאשר אמצעי חלופי אם אנחנו נשוכנע שהוא באמת מהווה חלופה.

<גד ירום: שרה, איפה מבחינת

<גד ירום: כם עומד כרגע הנושא של אישור של חתימה אלקטרונית על מסמכים?

<גד ירום: כמו לדוגמה על הסכם.

<שרה קנדלר: אין לנו עמדה.

ניסן סלומינסקי: אני קצת מפחד.

ניסן סלומינסקי: אני מוכן לאפשר לו באישור הוועדה.

<שרה קנדלר: זה כבר תיקון תקנות.

<שרה קנדלר: אם נשוכנע, נבוא לתקן.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<דוד ביטון: אדוני, לא ברור איפה ההקלה אם בחוץ לארץ, באירופה, אפשר להעביר כרטיס אשראי ללא וידאו קונפרנס ואצלנו אסור?

<דוד ביטון: אני לא רואה היכן הקלו עלינו אלא אני רואה שמקשים עלינו.

<דוד ביטון: מציעים לנו פתרון על קושי ולא על הקלה.

<דוד ביטון: איך אני יכול להפקיד לברוקר זהה לי שיושב בקפריסין בלי זיהוי?

<דוד ביטון: אני יכול עכשיו לפתוח חשבון בחברה בקפריסין בכרטיס אשראי ללא זיהוי.

<דוד ביטון: אז למה מה שטוב באירופה לא טוב כאן?

<שרה קנדלר: לא יודעת איך הם עומדים בסטנדרטים של הלבנת הון.

<דוד ביטון: כי אלה יכולים להיות אלפיים דולר.

<יצחק נוי: יש כאן נציג של חברה בינלאומית שיכול להתייחס ולשפוך אור.

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: אתם ישבתם אתם לפני כן, נכון?

<שרה קנדלר: ישבנו.

ניסן סלומינסקי: אם כן, זה כבר סיבוב שני.

ניסן סלומינסקי: כלומר, בסיבוב ראשון לאור מה הם אמרו היו הקלות ועכשיו יש עוד יותר הקלות.

ניסן סלומינסקי: בואו נעצור כאן ונתקדם בקריאה.

ניסן סלומינסקי: אני אומר שוב שאני לא יודע מה קורה במקומות אחרים בעולם אבל אצלנו יש בין 180 ל-200 מיליארד שקלים של הון שחור.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע להגיד לגבי מקומות אחרים, אבל כאן אנחנו משבחים אותם על כך שהם עושים ובתנאי שאפשר יהיה לחיות ואני חושב שאתם יכולים לחיות באופן מכובד.

ניסן סלומינסקי: שוב, דלתנו תמיד פתוחה במידה ובפועל תראו שיש משהו שהוא בלתי אפשרי.

ניסן סלומינסקי: הם הרי נמצאים כאן והם לא רוצים להרוס אלא הם רוצים שתוכלו לפעול ולהתפתח.

ניסן סלומינסקי: תמיד אנחנו יכולים לבוא לכאן ולעשות שינוי ואז לא יהיו 22 עמודים אלא שורה אחת כך שזה יהיה קצר.

<דוד ביטון: הבעיה היא במחשבה, אדוני.

<דוד ביטון: אולי נש"ם אנחנו יודעים שהוא מעביר כספים, בנק מעביר כספים ואני יכול להבין, אבל אצלנו בן אדם בא לשים את הכסף, לסחור בו ולקבל אותו בחזרה, את הרווחים ואת הקרן.

<דוד ביטון: הכסף לא יוצא מאתנו ב-99.

<דוד ביטון: 9 אחוזים מהמקרים.

<דוד ביטון: אם ירשו לנו להוציא, אפשר תמיד לבדוק לאן הוא הולך ולדווח.

<דוד ביטון: אבל כבר להכביד בכניסה?

<דוד ביטון: בן אדם לא העביר את הכסף לאיזה צד שלישי כלשהו, אז למה להכביד לעומת אירופה?

ניסן סלומינסקי: לא הצלחנו להשתכנע שיש הכבדה.

<דוד ביטון: בפרקטיקה אני יודע שאני יכול להפקיד - - -

ניסן סלומינסקי: אמרתי שהאמצעים היום הם כאלה שאתה יכול מפלאפון לפלאפון ויש דברים אחרים.

ניסן סלומינסקי: נתנו לך אופציות נוספות.

ניסן סלומינסקי: אין כאן הכבדה.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שזה יהפוך למשא ומתן.

ניסן סלומינסקי: בסך הכול הממלכה באה ובדרך כלל אנחנו צריכים לקבל, ואם זה נראה לנו, אנחנו מאשרים.

ניסן סלומינסקי: אני מאפשר לכם גם לנסות ללחוץ אבל מגיע רגע שאנחנו אומרים די.

<רונן סולומון: אדוני היושב ראש, בקצרה.

ניסן סלומינסקי: אחרון בנושא הזה ונתקדם.

<רונן סולומון: אנחנו צריכים להסתכל ולהבין שזירות המסחר בישראל לא עובדות בוואקום.

<רונן סולומון: אם אני אזרח בישראל, אני יכול מחר לפתוח גם חשבון בחוץ לארץ.

<רונן סולומון: יש לי אפשרות להיכנס למחשב, לאינטרנט, לרשום ולפתוח חשבון בחוץ לארץ, מזהים אותי על בסיס הדרכון שיש לי וכרטיס אשראי שהזנתי.

<רונן סולומון: לא מזהים אותי, אני מפקיד דרך כרטיס אשראי ויצאתי לדרך.

<רונן סולומון: מה יצא?

<רונן סולומון: יצא מצב שבישראל מרוב החומות שעשינו, לקוח או אזרח יבוא ויגיד, או-קיי, אני לא אתחיל עכשיו לעשות את כל הפרוצדורה הזאת, וגם וידאו קונפרנס, יש לו עלויות, זה לא רק דרך הטלפון וזהו אלא בצד השני צריכה להיות מערכת שמתעדת את זה ושומרת את זה.

<רונן סולומון: אלה מערכות, אלה שרתים ויש לזה עלויות.

ניסן סלומינסקי: חבר'ה, אני לא יודע להגיד.

ניסן סלומינסקי: אני יודע שכאר מבקשים ממני להעביר משהו לגלי צה"ל, לימדו אותי ותו חצי שנייה אני יודע איך לעשות את זה.

ניסן סלומינסקי: אני שולח, אצלם זה מתועד ולמחרת בבוקר אני שומע את זה בגלי צה"ל או בקול ישראל.

<יצחק נוי: כל זה, זאת מערכת סגורה.

ניסן סלומינסקי: ואני לא מבין בזה.

ניסן סלומינסקי: אלה שמבינים, תאמינו לי שהם יכולים לעשות.

<נעמה אלוס בכר: שאלה שלא קשורה לדיון שמתקיים עכשיו.

<נעמה אלוס בכר: בקשר לחשבון במערכת סגורה.

<נעמה אלוס בכר: בחברי בורסה יש גם פטור מהכר את הלקוח.

<נעמה אלוס בכר: למה אצלנו לא?

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: כבר אין.

<שרה קנדלר: זה בוטל בתיקון האחרון.

ניסן סלומינסקי: נמשיך בהקראה.

<שרה קנדלר: בפתיחת חשבון העברות לא יחולו הוראות סעיף 7 ועל אף האמור בסעיפים 4(א), 5(א) ו-(ב) רשאית החברה לרשום את פרטי הזיהוי לפי העתק של מסמכי הזיהוי המפורטים בסעיף 4, ולקבל הצהרה על נהנה באמצעות טכנולוגיית היוועדות חזותית (וידאו קונפרנס) ובלבד שהתקיימו כל אלה: לא יועברו מחשבון העברות כספים ללקוח אלא באופן זה - כספים שהועברו באמצעות כרטיס אשראי או כרטיס בנק יוחזרו, בדרך של זיכוי, לכרטיס האשראי או כרטיס הבנק ממנו הועברו כספים אלה מלכתחילה או לחשבון האחר.

<שרה קנדלר: כספים הועברו מחשבון אחר יוחזרו לאותו חשבון אחר.

<שרה קנדלר: בעל החשבון יעביר לידי החברה את פרטי החשבון האחר, ואם מדובר בשימוש בכרטיס אשראי או כרטיס בנק, גם את ארבע הספרות האחרונות של כרטיס האשראי או כרטיס הבנק שבאמצעותו מועברים הכספים כאמור, וכן אחד מאלה, לפי העניין - מסמך רשמי של הבנק הכולל את פרטי החשבון האחר ובעל החשבון האחר.

<שרה קנדלר: מסמך רשמי של חברת האשראי הכולל את ארבע הספרות האחרונות של כרטיס האשראי או כרטיס הבנק ופרטי בעל הכרטיס ובלבד שמהסמך הרשמי עולה כי כרטיס האשראי או כרטיס הבנק שבאמצעותו מועברים הכספים כאמור משויך לחשבון האחר.

<שרה קנדלר: החברה קיבלה מבעל החשבון העתק של מסמך זיהוי הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה.

<שרה קנדלר: כאן אני אקריא את ההצעה שלנו.

הלשכה המשפטית: היא קוראת משהו שלא נמצא בצו שמונח בפני חברי הוועדה.

<שרה קנדלר: החברה זיהתה את בעל החשבון באמצעות טכנולוגיית היוועדות חזותית (וידאו קונפרנס) או אימתה את זהות הלקוח ישירות מול התאגיד הבנקאי, הבנק מחוץ לישראל או חברת כרטיסי האשראי לפי העניין.

<שרה קנדלר: לעניין זה, "אימות הזיהוי" – בדיקה אם פרטי הזיהוי של בעל החשבון כאמור בסעיף 3(א)(1) ו-(2) הרשומים אצלה זהים לפרטי זיהוי אלה הרשומים אצל תאגיד הבנקאי, הבנק מחוץ לישראל או חברת כרטיסי האשראי לפי העניין.

<שרה קנדלר: בביצוע הליך הכרת בעל חשבון לפי סעיף 2 תסווג החברה את הלקוח במידת סיכון גבוהה להלבנת הון ומימון טרור.

<שרה קנדלר: כאן יש עוד תוספת להצהרת נהנה.

<שרה קנדלר: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב), בפתיחת חשבון העברות רשאית החברה לקבל הצהרה על נהנה שלא בחתימת מקור ושלא באמצעות טכנולוגיית היוועדות חזותית ובלבד שתקבל החברה הצהרה על נהנה בחתימת מקור תוך 14 ימים מיום פתיחת החשבון.

<שרה קנדלר: (ד) בחשבון שנפתח לפי הוראות סעיף זה - לא תבצע החברה פעולה, בלא שאימתה כי בעל החשבון הוא אותו בעל החשבון בחשבון המקור או בחשבון האחר, לפי העניין.

<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות רשאי להורות לחברה על דרכי אימות הפרטים כאמור בפסקאות (1) ו-(2).

<שרה קנדלר: (ה) הוראות סעיף זה לא יחולו אם בעל החשבון הוא ממדינה או טריטוריה המנויה בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: יש כאן עוד תוספת שרצינו להוסיף.

<שרה קנדלר: היא כבר נמצאת בתוספת של ההצהרה אבל לא בסעיף.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים שגם תהיה הצהרה שאותם פרטים שניתנו לבנק על נהנה, הם אותם פרטים שניתנים כאן.

<שרה קנדלר: "מקום בו נדרשת הצהרה על נהנה ועל בעל שליטה בפתיחת חשבון לפי הוראות סעיף זה, תדרוש החברה מהמבקש לפתוח חשבון גם הצהרה כי הפרטים שמסר לגבי הנהנה בחשון או בעל השליטה לפי העניין הם אותם פרטים שמסר לתאגיד הבנקאי או חבר הבורסה שבו מתנהל חשבון המקור או החשבון האחר".

<שרה קנדלר: זה עוד סעיף בתוך הצהרת נהנה.

<רון צרפתי: בוקר טוב חברי הוועדה ואורחים נכבדים.

<רון צרפתי: אני קצין הציות של חברת פלוס 500 ישראל.

<רון צרפתי: אני עורך דין ורואה חשבון וחלק מקבוצת פלוס 500 העולמות שאולי השחקן בזירה המובילה בעולם.

<רון צרפתי: אנחנו פעילים בעשרות מדינות ותחת רישיונות והיתרים במדינות רגולטוריות כמו בריטניה, אוסטרליה וקפריסין.

<רון צרפתי: למעשה החל ממאי אנחנו פעילים גם בישראל באמצעות חברת הבת שאני הנציג שלה, פלוס 500 ישראל.

<רון צרפתי: אני רוצה לשבח ולהודות לרשות על שהייתה קשובה ונאותה לבצע תיקונים והתאמות שמתאימים למסחר און ליין ולטכנולוגיה.

<רון צרפתי: החברה שלנו מאופיינת בטכנולוגיה מאוד מאוד מתקדמת וחדשנית.

<רון צרפתי: חשוב לי להעלות נקודה שדי התפספסה כאן באולם הזה ולא דנו עליה בטיוטה וזה כל עולם התשלומים באמצעות ארנקים אלקטרוניים, דיגיטליים, לצורך העניין פיי-פאל שכולם מכירים אותם.

<רון צרפתי: זה אולי אחד מהגופים הגדולים בעולם שמהווה פלטפורמה להעברת כספים.

<רון צרפתי: אני יכול לתת לכם נתונים ולפני כן שאלו לגבי הנתונים.

<רון צרפתי: קודם כל, היקף זירות המסחר, כפי שאנחנו רואים כרגע את השוק ומהניסיון שלנו בעולם, אנחנו אומדים אותו בלא יותר מכמה עשרות מיליוני שקלים בודדים בשנה.

<רון צרפתי: שאלה כאן חברת הכנסת הנכבדה קודם מה ממוצע ההפקדה – כמה אלפי שקלים ולא יותר מזה.

<רון צרפתי: בממוצע 5,000 שקלים.

<רון צרפתי: אנחנו לא מדברים כאן על תנועות, כמו שכבוד היושב ראש אמר, של 150 אלף שקלים.

<רון צרפתי: זה מאוד מאוד נדיר וזה מנוטר וכמובן מדווח לרשות במסגרת הטיוטה של הצעת הצו.

<גיא דביר: אם אפשר להתייחס רק לנקודה הזאת כי נתבקשנו לברר את המידע לגבי ההיקפים.

<גיא דביר: אני רק יכול להגיד שעל פי מידע שיש לנו לגבי חלק מהחברות, מדובר כאן על הפקדות של כספים בסכומים של שני מיליון שקלים בחודש, בכלל בפעילות בחשבון.

<גיא דביר: כמובן שהגודל של הפוזיציה גדול פי כמה וכמה, לגבי האפשרויות לקבל רווחים או להפסיד או לעשות פעילויות של הלבנת הון.

<רון צרפתי: אנחנו מדברים על תנועות כספיות ולא על פוזיציות כי זה ממונף וכן הלאה.

<רון צרפתי: מה שמעניין מבחינת הלבנת הון, אלה התנועות הכספיות.

<רון צרפתי: יש כאן התעלמות לחלוטין מכל הנושא של תנועות כספיות באמצעות פיי-פאל לצורך העניין.

<רון צרפתי: אצלנו מדובר על קרוב לשלושים אחוזים מהתנועות הכספיות באמצעות פיי-פאל שזה גוף מפוקח ברמה הבינלאומית ולמעשה איך שאנחנו מבינים אותו, הוא מתנהג באופן דומה לכרטיס אשראי.

<רון צרפתי: זאת אומרת, הפיי-פאל מוזן באמצעות תשלומים באמצעות חברת אשראי, באמצעות העברות בנקאיות, זה גוף שמבצע למעשה את אימות הכר את הלקוח ואת אימות הלקוח באופן מלא והוא מפוקח.

<רון צרפתי: אם אנחנו נשאיר את זה בחוץ, זה יפגע לחלוטין בנגישות של הלקוחות הישראליים לזירה.

<רון צרפתי: לקוחות מעדיפים, ובצדק, זה הרבה יותר מובטח, לשלם ולהפקיד, לבצע פעילות באמצעות פיי-פאל.

<רון צרפתי: כרטיס האשראי שלך לא מסתובב בהרבה מקומות, אתה משלם בפיי-פאל ופיי-פאל היא היחידה שיש לה את המידע של כרטיס האשראי שלך.

<רון צרפתי: לקוח כזה שלא תהיה לו את האפשרות לשלם באמצעות פיי-פאל, הוא יעדיף – כמו שציינו כאן קודם – לפנות לזירה אחרת כי לנו לא תהיה את האפשרות הטכנולוגית לבצע את זה ואז נצטרך לבצע אימות פנים אל פנים מלא ולקוח לא יעשה את זה עד כמה שנרצה ונפזר סניפים ועורכי דין בכל הארץ.

<רון צרפתי: הלקוח לא יעשה את זה כי עבורו זו טרחה רבה והוא יעדיף לפתוח בזירה אחרת, ואז נאבד את כל תכלית החקיקה להגן על לקוחות ישראליים וכספי לקוחות.

ניסן סלומינסקי: שאלת שאלה טובה.

ניסן סלומינסקי: נשמע תשובה.

<מאיה לדרמן: אני רוצה להתייחס לפיקוח על פיי-פאל.

<מאיה לדרמן: בישראל פיי-פאל לא מפוקחת.

<מאיה לדרמן: יותר מזה, אנחנו פנינו לנציגים של פיי-פאל בישראל ואמרנו שאנחנו חושבים שהם צריכים להירשם כנותני שירותי מטבע מכיוון שהם מבצעים פעילות המרה ופעילות של העברות בינלאומיות.

<מאיה לדרמן: פיי-פאל פנו למשרד האוצר לרשם נותני שירותי מטבע עם עמדה מהמשרד שמייצג אותם לפיה הם לא מבצעים בישראל לא המרות מטבע ולא העברות בינלאומיות ולכן הם קיבלו מכתב ממשרד האוצר, בהסתמך על ההצהרה שלהם בפניהם, שהם לא חייבים להירשם בישראל.

<מאיה לדרמן: לכן מבחינת דיני הלבנת הון בישראל הם לא רשומים, הם לא מקיימים את החובות, לא CDD, לא ניו קסטומר, זה פשוט לא קיים במדינת ישראל.

<מאיה לדרמן: אין זיהוי.

<מאיה לדרמן: יותר מזה, הפטור הזה מתבסס על ההצהרה שלהם שהם לא נותנים את השירותים האלה בישראל.

<מאיה לדרמן: כך שנראה לי שזה לאחוז את החבל בשני קצותיו.

ניסן סלומינסקי: הבנתי.

ניסן סלומינסקי: תמשיכי הלאה.

<שרה קנדלר: שמירת מסמכי הזיהוי החברה תשמור את מסמכי הזיהוי לתקופה של חמש שנים לפחות אחרי שייסגר החשבון.

<שרה קנדלר: שמירת מסמכי הזיהוי, למעט הצהרה שניתנה בחתימת מקור, יכול שתיעשה באמצעות סריקה ממוחשבת בתנאים הפורטים בתקניה 3א לתקנות העדות (העתקים צילומיים), התש"ל-1969.

<שרה קנדלר: לעניין זה "מסמכי זיהוי" – כל מסמך שנמסר לצורך זיהוי ואימות, לרבות הצהרה שניתנה לפי צו זה, זיהוי והצהרה על נהנה באמצעות היוועדות חזותית, ומסמכים עיקריים ששימשו את החברה להכרת בעל החשבון לפי סעיף 2 לצו.

<שרה קנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (א), חברה תשמור את מסמכי הזיהוי כמפורט באותו סעיף קטן מעבר לתקופה של חמש שנים, אם יושב ראש הרשות לניירות ערך דרש ממנה, בכתב, לעשות כן במקרים מסוימים שבהם מסמכי העסקה נדרשים לצורך חקירה או לשם פיקוח על ביצוע הוראות החוק, שהחלו בתקופה האמורה, עד סיום החקירה או הפיקוח.

<שרה קנדלר: שיקולים לעיין חשבון פטור בחשבון בו התעורר חשש להלבנת הון או למימון טרור, תשקול החברה, לפי מידת הסיכון להלבנת הון ומימון טרור, את ביטול הפטור מרישום נהנה כאמור בסעיף 6 או ביטול הקלות שניתנו כאמור בסעיף 8.

<שרה קנדלר: פרק ג': חובות בקרה ודיווח בקרה על פעילות בחשבון החברה תקיים בקרה שוטפת אחר פעולות בעל החשבון לצורך מילוי חובותיה בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק.

<שרה קנדלר: בלי לפגוע בכלליות האמור, תקיים החברה בקרה – כי הפעולות תואמות את אופי החשבון לפי היכרותה עם בעל החשבון.

<שרה קנדלר: על פעילות בחשבון הנעשית מול רשימת מדינות וטריטוריות המנויות בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: מוגברת על הפעילות שמתבצעת בחשבון של איש ציבור זר.

<שרה קנדלר: דיווח לפי סוג וגודל הפעולה החברה תדווח לרשות המוסמכת על פעולות אלה: הפקדה בחשבון או משיכה ממנו של מזומנים, בין במטבע ישראלי ובין במטבע חוץ, סכום שווה ערך לחמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: הפקדת שיקים המשוכים על מוסד פיננסי מחוץ לישראל בסכום שווה ערך לחמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: נמצא המוסד הפיננסי במדינה או בטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה, תדווח החברה על פעולה כאמור בסכום שווה ערך ל-5,000 שקלים חדשים לפחות.

הלשכה המשפטית: כאן אני מפנה את תשומת לב הוועדה לכך שיש כאן שוני לעומת מה שיש בצווים האחרים.

הלשכה המשפטית: בצו חברי הבורסה, בצו הבנקים, בצו בנק הדואר הסכומים הם אחרים.

הלשכה המשפטית: שם הסכומים הרבה יותר גבוהים.

<רונן סולומון: זאת גם הערה שלנו.

<יצחק נוי: צריך להעלות את זה לסכומים האלה.

<יצחק נוי: זה חלק מהערות שלנו.

<מאיה לדרמן: בצו נותני שירותי מטבע, זה גם חמישים אלף שקלים.

<מאיה לדרמן: צריך לציין גם את זה.

הלשכה המשפטית: נכון אבל בחלק כן ובחלק לא.

<שרה קנדלר: העברה מישראל אל מחוץ לישראל או מחוץ לישראל לישראל, באמצעות חשבון, בסכום שווה ערך לחמישים אלף קלים חדשים לפחות, למעט העברה לחשבון כספי לקוחות מחוץ לישראל או ממנו על פעולת העברה אל מדינה או טריטוריה המנויה בתוספת הראשונה או העברה ממדינה או מטריטוריה כאמור, תדווח החברה אם היא בסכום שווה ערך ל-5,000 שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: העברה מחשבון כספי לקוחות מחוץ לישראל אל חשבון המתנהל מחוץ לישראל או מחשבון המתנהל מחוץ לישראל לחשבון כספי לקוחות מחוץ לישראל, בסכום שווה ערך לחמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: על פעולת העברה אל מדינה או טריטוריה המנויה בתוספת הראשונה או העברה ממדינה או מטריטוריה כאמור, תדווח החברה אם היא בסכום שווה ערך ל-5,000 שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: העברה מישראל אל מחוץ לישראל או מחוץ לישראל לישראל, באמצעות חיוב או זיכוי של כרטיס אשראי, בסכום שווה ערך לחמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: על פעולת העברה אל מדינה או טריטוריה המנויה בתוספת הראשונה או העברה ממדינה או מטריטוריה כאמור, תדווח החברה אם היא בסכום שווה ערך ל-5,000 שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: המרת מטבע של מדינה אחת במטבע של מדינה אחרת, בסכם שווה ערך לחמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<שרה קנדלר: חיוב או זיכוי, באמצעות כרטיס אשראי, בשווי של חמישים אלף שקלים חדשים לפחות, בחשבון העברות שבו לא בוצע זיהוי פנים אל פנים ללקוח לפי סעיף 7.

<שרה קנדלר: פעולה שהובילה לכך שיתרת הכספים בחשבון העברות באחד מן הימים במהלך חודש, עולה על 300 אל שקלים חדשים.

אלעזר שטרן: ניסן, אתה עושה הצבעות היום?

ניסן סלומינסקי: אני רוצה.

ניסן סלומינסקי: אם נספיק לקרוא, כי אין כבר מחלוקות.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה להביא אותם פעם שנייה.

אלעזר שטרן: אני מבין, אני בעד אבל היא לא תספיק לקרוא.

<רונן סולומון: אדוני, הערה לסעיף 12.

<רונן סולומון: בנוגע לסכומים.

<רונן סולומון: ציין את זה גם היועץ המשפטי של הוועדה.

<רונן סולומון: לדעתנו בנושא של ההמרה צריך לתקן את זה כי אלה לא יכולים להיות חמישים אלף אלא צריכים לשנות.

<רונן סולומון: אנחנו ביקשנו סכום גבוה יותר לכיוון 300 אלף שקלים כי אחרת יהיו כאן יותר מדי דיווחי סרק, כפי שאני קורא להם.

<יצחק נוי: כך מקובל בבורסה.

ניסן סלומינסקי: לתומי חשבתי שאצלכם מגלגלים מיליארדים.

ניסן סלומינסקי: הבנתי שאצלכם זה סכום נמוך מאוד ובדרך כלל ממוצע העברות הוא אלפיים שקלים.

<יצחק נוי: לא.

<יצחק נוי: ממוצע ההעברות הוא לא אלפיים שקלים אלא יותר.

ניסן סלומינסקי: זה אתם אמרתם.

<יצחק נוי: בכרטיס אשראי.

<יצחק נוי: העברות בנקאיות, זה סכום הרבה יותר גדול.

<יצחק נוי: יכול להיות גם העברה בסך מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: חבר'ה, אתם מחזיקים את החבל משני הקצוות.

<צבי גבאי: אדוני, אין כוונה לאחוז בחבל משני קצותיו.

<צבי גבאי: בסך הכול המטרה של כולם היא זהה, אבל רגולציה חייבת לעמוד במבחני עלות תועלת בסיסיים.

<צבי גבאי: צריך כאן להסתכל על מה באמת אנחנו רוצים לעשות, למנוע ואיזה סוג של מידע אנחנו רוצים להעביר לרשויות.

<צבי גבאי: אין שום ערך והגיון בדיווח על כל פעולה שמישהו מבצע ובאמת אופי הפעילות הוא אופי של לקוחות קטנים.

<צבי גבאי: אנחנו לא מדברים על טייקונים שבאים ומשקיעים לדור הבא.

<צבי גבאי: לכן אנחנו חושבים שהסכום צריך להיות יותר גבוה בדיוק כדי לבור את המוץ מהתבן.

ניסן סלומינסקי: שמענו את הבקשה.

ניסן סלומינסקי: בינתיים אנחנו נשארים בסכום ונראה את ההמשך.

<שרה קנדלר: דיווחים נוספים החברה תדווח לרשות המוסמכת על פעולות של מקבל השירות, לרבות ניסיון לביצוע פעולות, שלפי המידע המצוי ברשות החברה, נחזות בעיניה כבלתי רגילות.

<שרה קנדלר: בלי לפגוע בכלליות האמור בסעיף קטן (א), יכול שיראו פעולה מן הפעולות המפורטות בתוספת השלישית פעולה בלתי רגילה.

<שרה קנדלר: אין בדיווח על פעולה לפי סעיף 12 כדי לפטור מחובות הדיווח לפי סעיף זה.

<שרה קנדלר: פטור מדיווח חברה תהיה פטורה מדיווח לפי סעיף 12 אם הפעולה נעשתה בידי אחד מאלה: מוסד ציבורי.

<שרה קנדלר: תאגיד בנקאי.

<שרה קנדלר: בנק הדואר.

<שרה קנדלר: מבטיח.

<שרה קנדלר: חבר בורסה.

<שרה קנדלר: קופת גמל וחברה מנהלת לקופת גמל שבניהולה.

<שרה קנדלר: קרן.

<שרה קנדלר: פרטי הדיווח דיווח לפי סעיפים 12 ו-13 יכלול פרטים אלה: לגבי החשבון המדווח - מספר החשבון.

<שרה קנדלר: שם החשבון.

<שרה קנדלר: תאריך פתיחת החשבון.

<שרה קנדלר: כתובת למשלוח דואר.

<שרה קנדלר: במקרה של חשבון במערכת סגורה או של חשבון העברות מספר חשבון המקור או החשבון האחר או ארבע ספרות אחרונות של כרטיס האשראי או כרטיס הבנק באמצעותו הועברו הכספים לחשבון, לפי העניין.

<שרה קנדלר: לגבי הפעולה המדווחת - תאריך ביצוע הפעולה כפי שנרשמה בספרי החברה.

<שרה קנדלר: סכום הפעולה במטבע ישראלי.

<שרה קנדלר: בפעולה במטבע חוץ יחושב סכום הפעולה לפי השער היציג, שפרסם בנק ישראל, הידוע ביום רישום הפעולה.

<שרה קנדלר: סוגי מטבע החוץ בהם בוצעה הפעולה, עד שני סוגי מטבע.

<שרה קנדלר: מספר סידורי של הדוח.

<שרה קנדלר: לגבי דיווח לפי סעיף 12(3) ו-(4) – גם פרטי החשבון או פרטי כרטיס האשראי של הצד האחר לפעולה, שם המוסד הפיננסי בצד האחר ומענו, אם ידועים.

<שרה קנדלר: ואולם בפעולה אל מול מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה – גם שם הבעלים בחשבון או שם הבעלים של כרטיס האשראי בצד האחר לפעולה כפי שנמסר ומספר זהותו אם נמסר.

<שרה קנדלר: סוג הפעולה בדיווח לפי סעיף 12.

<שרה קנדלר: סיבת הדיווח, לפי סעיף, 13, לרבות תיאור הפעולה שבשלה דווח על כל נסיבותיה.

<שרה קנדלר: לגבי בעלי החשבון ולגבי מורשי החתימה עם קיימים: שם.

<שרה קנדלר: מספר זהות.

<שרה קנדלר: מען.

<שרה קנדלר: מספרי טלפון, עד שני מספרים, אם ידועים.

<שרה קנדלר: ביחיד – תאריך לידה.

<שרה קנדלר: בתאגיד – תאריך התאגדות.

<שרה קנדלר: ביחיד – מין.

<שרה קנדלר: מעמד מבצע הפעולה (תושב/תושב חוץ/תאגיד ישראלי/תאגיד חוץ).

<שרה קנדלר: אם מדובר בתושב חוץ – מדינת אזרחות.

<שרה קנדלר: אם מדובר בתאגיד חוץ – מדינת התאגדות.

<שרה קנדלר: לגבי הנהנים ובעלי השליטה, אם קיימים, הפרטים הנדרשים בסעיף 3(ב) ו-(ג).

<שרה קנדלר: איסור גילוי ועיון גילוי עובדת גיבושו, קיומו, אי קיומו או תוכנו של דיווח לפי סעיף 13, וכן עובדת קיומו של דיווח משלים כמשמעותו בסעיף 31(ג) לחוק, עובדת קיומה של בקשה לדיווח כאמור או תוכנו של אחד מאלה, וכן מתן עיון במסמכים המעידים על כל אחד מאלה אסור, זולת למי שמוסמך לכך לצורך מילוי לפקידו בחברה, לממונה או למי שהוא הסמיכו, לרשות המוסמכת או לפי צו בית משפט.

<שרה קנדלר: פרק ד': בדיקת פרטי זיהוי אל מול הרשימה חובת בדיקה אל מול הרשימה החברה תבדוק אל מול הרשימה – אם מצוי בה שם או מספר זהות של בעל חשבון, מורשה חתימה, נהנה ובעל שליטה, בחשבונות המנוהלים אצלו.

<שרה קנדלר: בדיקה כאמור תיערך כל אימת שהחברה קיבלה הודעה על הוספת ארגון או אדם לרשימה או הוסף, לחשבון בעלים, מושה חתימה, נהנה או בעל שליטה.

<שרה קנדלר: אם שמותיהם של צדדים לפעולה אחרת, למעט אלה המנויים בפסקה (1), מצויים ברשימה.

<שרה קנדלר: לעניין פסקה זו, "פעולה אחרת" – כל אחת מאלה: העברה אלקטרונית מישראל אל מחוץ לישראל ומחוץ לישראל לישראל או שמקורה ויעדה אינם בישראל אך בוצעה דרך ישראל.

<שרה קנדלר: העברה מישראל למדינה או לטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה, לרבות באמצעות תשלום שיקים שהציג מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה כאמור לפירעון.

<שרה קנדלר: העברה ממדינה או מטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה לישראל, לרבות באמצעות תשלום שיקים שמשוכים על מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה כאמור.

<שרה קנדלר: האמור בפסקה (2) לא יחול על העברות כאמור בפסקאות משנה (ב) ו-(ג) שבה, אם החברה קיבלה את ההוראה לביצוע העברה מאת מוסד ציבורי, תאגיד בנקאי או בנק ישראל בין בעבורם ובין בעבור לקוחותיהם.

<שרה קנדלר: פרק ה': שונות קביעת מדיניות החברה תקבע מדיניות, כלים וניהול סיכונים בנושא איסור הלבנת הון ומימון טרור לצורך מילוי חובותיה בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק, לרבות בנושאים אלה: הליך הכרת בעל חשבון.

<שרה קנדלר: מעקב אחר איומי הלבנת הון ומימון טרור, הנובעים, בין השאר, מטכנולוגיות חדישות, בפרט אלה המאפשרות ביצוע עסקאות שלא פנים אל פנים.

<שרה קנדלר: ניהול רישומים ושמירתם החברה תקיים מאגר מידע מוחשב על מספרי החשבונות, פרטי הזיהוי של בעלי החשבון, מורשי החתימה, הנהנים ובעל השליטה.

<שרה קנדלר: החברה תשמרו את מסמך ההוראות לביצוע פעולה לתקופה של חמש שנים מיום רישום הפעולה בספרי החברה.

<שרה קנדלר: שמירת מסמך ההוראה לביצוע פעולה, יכול שתיעשה באמצעות סריקה ממוחשבת בתנאים המפורטים בתקנה 3א לתקנות העדות ובלבד שמסמך כאמור אינו כולל רישום שנערך בכתב ידו של מבצע הפעולה לרבות חתימתו.

<שרה קנדלר: בהעדר מסמך הוראה לביצוע פעולה, תשמור החברה את הרשומה הממוכנת המעידה על מתן הוראה לביצוע הפעולה.

<שרה קנדלר: החברה תשמור תיעוד בכתב של בדיקת פעילות כאמור בסעיף 11 וממצאיה לתקופה של חמש שנים.

<שרה קנדלר: על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג), חברה תשמור את המסמכים האמורים שם מעבר לתקופה של חמש שנים, אם יושב ראש הרשות לניירות ערך דרש, בכתב, לעשות כן במקרים מסוימים שבהם המסמכים האמורים נדרשים לצורך חקירה או לשם פיקוח על ביצוע הוראות החוק, שהחלו בתקופה האמורה, עד סיום החקירה או הפיקוח.

<שרה קנדלר: מסירת מסמכים, ידיעות והסברים החברה תמסור, לפי דרישה, לרשות ניירות ערך או לעובד שהוסמך על ידה, מסמכים, ידיעות והסברים בקשר למילוי חובותיה לפי צו זה.

<שרה קנדלר: חשבונות קיימים חברה לא תבצע כל פעולה יזומה של מקבל השירות בחשבון שנפתח לפני יום תחילתו של צו זה, למעט משיכת היתרה הקיימת, סגירת החשבון פירעון חובותיו, סגירת עסקאות לצורך סגירת חשבון וסיום ההתקשרות עם החברה, אלא אם כן קיימה את הוראות סעיפים 2 עד 5.

<שרה קנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (א), אי קבלה של הצהרת בעל החשבון, אם הוא פועל לעצמו או לאחר, ואי קבלת מסמך זיהוי נוסף לגבי תושב חוץ, לא תיחשב כאי קיום הוראות סעיפים 4(א)(2) ו-5(א), ובלבד שהחברה נקטה אמצעים לקבלת הצהרה כאמור.

<שרה קנדלר: סעיף קטן (א) לא יחול על חשבון שבעליו נמצא במדינה שמחמת היחסים השוררים בינה לבין מדינת ישראל לא ניתן ליצור עמו קשר.

<שרה קנדלר: במקרה זה תעשה החברה מאמץ סביר כדי להשלים את פרטי הזיהוי בהקדם האפשרי.

<שרה קנדלר: תחילה תחילתו של צו, למעט האמור בסעיף קטן (ב), זה שישה חודשים מיום פרסומו.

<שרה קנדלר: תחילתו של סעיף 21, 12 חודשים מיום תחילתו של צו זה.

<רונן סולומון: לפני שאנחנו נכנסים לתוספות.

<רונן סולומון: לגבי סעיף 22(ב).

<רונן סולומון: לגבי סעיף 22(א), הרשות קיבלה את בקשתנו.

<רונן סולומון: יש כאן פרוצדורה שצריך לעשות לגבי חשבונות קיימים וזה תהליך שלוקח זמן.

<רונן סולומון: גם חברי הבורסה קיבלו תקופת היערכות של שנתיים לכן אני מבקש לתקן את זה כך שבמקום 12 חודשים יהיו 24 חודשים.

<שרה קנדלר: אנחנו יישרנו קו עם התקנות העיקריות של הזירות שהעברנו בוועדת כספים.

<שרה קנדלר: שם נתנו 12 חודשים.

<שרה קנדלר: ממילא אתם צריכים לעשות הסכמים לפי התקנות החדשות תוך 12 חודשים.

<שרה קנדלר: אלה אותם 12 חודשים.

ניסן סלומינסקי: רבותיי, הערה שנייה.

<ירון לופו: יועץ משפטי, מט"ח 24.

<ירון לופו: אף אחת מן החברות שיושבות כאן היום לא קיבלה רישיון לניהול זירת סוחר.

<ירון לופו: נכון לעכשיו אף חברה כאן היא לא זירת סוחר.

<ירון לופו: הצו הזה חל על זירות סוחר.

<ירון לופו: אם רוצים להחיל את הצו, אין שום בעיה, אבל לתת זמן כזה או אחר.

<שרה קנדלר: ממילא הצו לא יחול על הקמה עד שלא תקבלו את הרישיון, כך שיהיה לכם יותר זמן.

<שרה קנדלר: אם ניתן לכם רישיון רק עוד שנה, יש להם שנה להתארגן.

<ירון לופו: נכון, אבל מיום פרסום צו זה, זה לא מיום מתן הרישיון.

ניסן סלומינסקי: כמובן שזה מהרגע בו קיבלת רישיון זירה.

<ירון לופו: צריך לכתוב את זה.

ניסן סלומינסקי: רבותיי, חבל על הזמן.

ניסן סלומינסקי: מי שקיים, 12 חודשים מאז יש לו רישיון.

<ירון לופו: מיום קבלת הרישיון.

<ירון לופו: כתוב מיום פרסום צו זה.

ניסן סלומינסקי: אלה שקיימים, מיום פרסום הצו 12 חודשים.

ניסן סלומינסקי: אלה שעדיין אין להם רישיון, 12 חודשים מיום קבלת הרישיון.

<שרה קנדלר: לא, מיום הצו אבל אני אומרת שאם הם לא יקבלו רישיון, ממילא זה לא יחול עליהם.

ניסן סלומינסקי: אבל אם נניח יקבלו בעוד שלושה חודשים.

<שרה קנדלר: אז זה כן שנה מיום הצו.

<שרה קנדלר: לא מיום הרישיון אלא מיום הצו.

ניסן סלומינסקי: לא יישאר להם זמן.

<קריאה: אם לא נקבל רישיון, נשב ונעשה עבודה לחינם?

<קריאה: זה לא עובד כך.

<קריאה: בואו נשנה את זה.

<קריאה: אני לא מבין למה הם מתעקשים כאן.

<ירון לופו: יש הרבה מאוד משאבים שחברות משקיעות.

ניסן סלומינסקי: זה מפריע לכם שזה יהיה מיום קבלת הרישיון?

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים שאיך שיקבלו רישיון, יעבדו.

<יצחק נוי: אבל זה לא יכול לעבוד כך.

<ירון לופו: זירה גם יכולה לקבל רישיון לאחר תקופת המעבר.

<ירון לופו: צריך להבין את זה.

<ירון לופו: עכשיו אנחנו חיים בעולם של תקופת המעבר, אבל גם לאחר מכן יכול להיות שירצו להתחיל לעבוד, אז מה, נגיד שתתחילו לעבוד שנה ובעוד שנה תתחילו לעשות בדיקות?

<ירון לופו: לא.

<צבי גבאי: אולי נחיל את זה רק על ה-21 חברות שפועלות.

ניסן סלומינסקי: הוא לא רשאי לעבוד בלי שיש לו רישיון.

ניסן סלומינסקי: נכון?

<שרה קנדלר: הוא יכול עכשיו לעבוד.

<שרה קנדלר: כרגע הם עובדים בלי רישיון.

ניסן סלומינסקי: ממתי אסור להם לעבוד בלי רישיון?

<שרה קנדלר: מי שלא הגיש לנו בקשה.

<יצחק נוי: מה-25 במאי.

<שרה קנדלר: מי שהגיש לנו בקשה, יכול.

<קריאה: או שהבקשה תסורב.

<שרה קנדלר: 21 החברות שהגישו בקשות לרישיון, ושאני מניחה שיושבות כאן, ימשיכו לעבוד גם בלי רישיון.

ניסן סלומינסקי: ואלה שלא הגישו, אסור להן לעבוד בפועל.

ניסן סלומינסקי: אפשר להגיד שאלה שהגישו את הבקשות, אפשר להסתכל עליהן כאילו יש להן רישיון.

<שרה קנדלר: הם עובדים.

<קריאה: אבל אסור להם לעבוד בישראל.

<קריאה: כמובן שאם אלה חברות זרות, יש להן וכולי.

<יצחק נוי: אבל אם בסוף לא נקבל את הרישיון, עבדנו לחינם?

<יצחק נוי: יש כאן איזשהו תהליך שצריך להסתכל גם עלינו.

ניסן סלומינסקי: הבעיה שלנו תהיה בכך שלא קיבלת את הרישיון ולא בכך שלא עבדת בחינם.

<יצחק נוי: מסכים לגמרי.

<גד ירום: יש כאן בעיה בהגדרות כי חברה מוגדרת היא חברה בעלת רישיון.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: הצו לא יחול עליכם כל עוד לא קיבלתם רישיון.

<קריאה: וגם לא יחול הפטור.

<צבי גבאי: אבל השעון מתקתק מיום פרסום הצו.

<יצחק נוי: לא.

<יצחק נוי: מיום קבלת הרישיון.

<צבי גבאי: אתה תקבל רישיון ואז יישארו לך שלושה חודשים.

ניסן סלומינסקי: אתה צריך לעשות כבר עכשיו את כל מה שנדרש.

<שרה קנדלר: הגשת בקשדה.

ניסן סלומינסקי: בהנחה שתקבל את הרישיון - הרי כולנו יוצאים מתוך הנחה שתקבלו את הרישיונות - תעשו את כל הדברים.

<שרה קנדלר: תוספת ראשונה (סעיפים 1, 11(2), 12(2), (3) ו-(4), 15(2)(ה), 17(2)(ב) ו-(ג), ופרטים 16 ו-19 בתוספת השלישית) מדינה או טריטוריה כפי שיקבע ראש הרשות המוסמכת מתוך רשימת המדינות והטריטוריות שארגון ה-FATF פרסם לגביהן הסתייגות בנוגע לעמידתן בהמלצות הארגון בנושא איסור הלבנת הון ומימון טור.

<שרה קנדלר: ראש הרשות המוסמכת רשאי להורות כי סעיפים 12(2), (3) ו-(4) ו-15(2)(ה) לצו לא יחולו לגבי חלק מהמדינות והטריטוריות המפורטות בפרט זה.

<שרה קנדלר: הוראה כאמור, תפורסם באתר האינטרנט של הרשות המוסמכת.

<שרה קנדלר: המדינות או הטריטוריות שלהלן: איראן, אלג'יריה, אפגניסטאן, הרשות הפלסטינית, לוב, מועצת הנסיכויות הערביות המאוחדות, מלזיה, מרוקו, סודאן, סומליה, פקיסטאן, תוניס, לבנון, מצרים, סוריה, סעודיה, הממלכה של ירדן, עירק, תימן.

ניסן סלומינסקי: כולם ראו את הטופס.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שצריך להקריא אותו.

<שרה קנדלר: תוספת שלישית (סעף 13(ב)) רשימת פעולות שיכול שייראו כפעולות בלתי רגילות פעילות שנראה כי מטרתה לעקוף את חובת הדיווח שנקבעה בסעיף 12.

<שרה קנדלר: פעילות שנראה שמטרתה לעקוף את חובות הזיהוי.

<שרה קנדלר: נראה שקיים בחשבון נהנה, בלי שבעל החשבון הצהיר על כך.

<שרה קנדלר: פעילות שבעטיה החליטה החברה שלא לפתוח או לסגור חשבון ממניעים של איסור הלבנת הון או איסור מימון טרור.

<שרה קנדלר: פעילות שנראה כי נועדה להחליף פעילות של ארגון שהוכרז התאחדות בלתי מותרת לפי תקנה 84 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945, או ארגון שהוכרז כארגון טרוריסטי לפי סעיף 8 לפקודת מניעת טרור, התש"ח-1948 או ארגון שהוכרז ארגון טרור לפי סעיף 2 לחוק איסור מימון טרור.

<שרה קנדלר: פעילות שנראה כי נועדה לבוא במקום פעילות של אדם שהוכרז פעיל טרור לפי סעיף 2 לחוק איסור מימון טרור.

<שרה קנדלר: פעילות הנראית חסרת הגיון עסקי או כלכלי, לגבי סוג החשבון או לדרכי התנהגותו של בעל החשבון.

<שרה קנדלר: פעולה בחשבון, בהיקף מהותי, באמצעות מיופה כוח, שאינו רשום בחשבון כמורשה חתימה.

<שרה קנדלר: כמה פעולות בחשבון שבהן, בלא סיבה נראית לעין, נמשכים כספים סמוך לאחר שהופקדו, שלא במסגרת מהלך העסקים הרגיל.

<שרה קנדלר: העברה בסכום מהותי מהארץ לחוץ לארץ ולהפך, כאשר הצד האחר לעסקה, מקור או יעד, אינו מזוהה בשם או במספר חשבון.

<שרה קנדלר: הפעולה בחשבון בלתי אופיינית לבעל החשבון או לסוג החשבון, בלא סיבה נראית לעין.

<שרה קנדלר: היקף פעולות יוצא דופן או שינוי משמעותי ביתרת חשבון, בלא סיבה נראית לעין.

<שרה קנדלר: כמה פעולות בחשבון לאותו יעד או מאותו מקור, בלא סיבה נראית לעין.

<שרה קנדלר: הפקדות מרובות בלא סיבה נראית לעין, בידי אדם שדאינו בעל החשבון או מורשה החתימה.

<שרה קנדלר: ניהול כמה חשבונות אצל החברה, שאינו מתיישב עם פעילות בעל החשבון.

<שרה קנדלר: העברות שוטפות מגופים במדינה או בטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה או אל גופים כאמור.

<שרה קנדלר: הצהרה שניתנה לפי צו זה, שנחזית להיות בלתי נכונה.

<שרה קנדלר: שימוש נרחב במספר מקורות מימון לצורך ביצוע פעולות בחשבון.

<שרה קנדלר: פעילות של ארגון שאינו למטרת רווח עם גופים במדינה או בטריטוריה המנויה בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: פעילות של ארגון שאינו למטרת רווח שאינה עולה בקנה אחד עם פעילותו של הארגון, לפי הידוע לחברה.

<שרה קנדלר: העברת כספים ממספר חשבונות או באמצעות מספר כרטיסי אשראי בלא סיבה נראית לעין.

<שרה קנדלר: הבעת התעניינות יתרה מצד הלקוח במדיניות הדיווח לרשות המוסמכת.

ניסן סלומינסקי: יש שתי תשובות שאתם צריכים לתת, האחת לגבי הנושא של דרכון ושאר הדברים, והשנייה, לגבי הסכום.

<גיא דביר: עשינו התייעצות.

ניסן סלומינסקי: חזותית?

<גיא דביר: אנחנו מוכנים להקל בעניין הזה וללכת על ההסדר המקל בצד הנש"מים.

<גיא דביר: יחד עם זאת, יש לזכור, כפי שציין עמיתי מהמשטרה, הדיווחים צריכים להתאים להקלה שנעשית בהקשר הזה.

<גיא דביר: לכן אנחנו מציעים לעשות את ההקלה במקרה של מסמכי זיהוי ובעצם לאמץ את ההסדר של הנש"מים שנמצא בסעיף 4(א) סיפא – לעניין פסקה זאת, ראו תעודת זהות גם תעודה שעולה על שלושים ימים מיום הפקתה, דרכון ישראלי תקף שניתן לפי חוק הדרכונים התשי"ד-1952 ורישיון נהיגה תקף הכולל את תמונת בעל הרישיון שניתן לפי פקודת התעבורה.

<גיא דביר: זה לעניין הגדרת תעודת זהות לפי סעיף 4(א).

<גיא דביר: לגבי הסכומים, נישאר עם אותם סכומים.

ניסן סלומינסקי: לגבי הסכומים, אנחנו יכולים לסגור על 75 אלף שקלים כדי שכולנו נהיה מרוצים?

ניסן סלומינסקי: חבר'ה, יש לי דקה אחת להצביע.

ניסן סלומינסקי: נשאיר את החמישים אלף שקלים כרגע בצוק העתים ואני אעלה את הנושא להצבעה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ה-2015

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ה-2015 – נתקבל.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

<גיא דביר: הצו השני הוא צו איסור הלבנת הון (פטור מחובת רישום במרשם נותני שירות מטבע), התשע"ה-2015.

<גיא דביר: כמו שנאמר קודם, הצו הזה פוטר מחובת רישום כנש"מ ומהתחולה של הצו של הנש"מים, בגלל שיש עכשיו את הצו הייעודי שלהם כזירת סוחר.

<גיא דביר: מי בעד אישור צו איסור הלבנת הון (פטור מחובת רישום במרשם נותני שירות מטבע), התשע"ה-2015?

<גיא דביר: בעד – פה אחד צו איסור הלבנת הון (פטור מחובת רישום במרשם נותני שירות מטבע), התשע"ה-2015 – נתקבל.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

<גד ירום: אדוני, היה נושא נוסף שלא חזרנו אליו וזה אותו נושא של הפעילות של רשות הדואר, של ה-14 ימים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו ננסה לפתור בנושא של טיפול בחברת הדואר.

<גד ירום: לא ניתן יהיה לפתוח חשבון.

<גד ירום: לקוח לא יוכל לפעול.

ניסן סלומינסקי: כל עוד חברת הדואר עובדת כמו הציור שלה, אני מניח שהצד הזה ייקח את זה בחשבון.

<גד ירום: יש היום מנגנונים טכנולוגיים של חתימות אלקטרוניות.

<לילך וגנר: זאת לא ראיה טובה, כמו שהסבירו לי במשטרה.

ניסן סלומינסקי: לא נפתח את זה.

ניסן סלומינסקי: ציפיתי שתעשו את זה בפגישות המוקדמות ותבואו לכאן עם הסכמות.

ניסן סלומינסקי: בכל אופן, שני הצווים אושרו כך שכולנו נצא לדרך.

ניסן סלומינסקי: אני מצפה שבפעם הבאה שניפגש תתחילו לדבר על סכומים של מאות מיליונים ואולי יותר.

<יצחק נוי: אחת הכוונות הראשוניות שלנו הן לפעול לא רק מול שוק ה-ריטייל אלא גם מול השוק המוסדי ולדעת לתת איזון בין המערכת הבנקאיתף, בתי השקעות, אל מול החברות הפרטיות.

<יצחק נוי: אנחנו בהחלט בדרך לשם.

ניסן סלומינסקי: שיהיה בהצלחה גדולה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.