ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 120, 2015-10-26 13:00

משה גפני: אני עובר לסעיף הבא בסדר היום, צמצום הטבות המס וההפרשות לפנסיה, פרק ה' (מסים), סעיפים 13(1) עד (3) ו-14(א).

משה גפני: הדיון התקיים בישיבה הקודמת.

משה גפני: אני מבקש להקריא את החוק.

משה גפני: יש כאלה שמאוד מתנגדים לחוק הזה.

משה גפני: יש כאלה רוצים שאני אצמצם את זה עוד יותר, לא רק לשלוש אלא גם לשתיים.

אורלי לוי אבקסיס: יש כאלה שלא אוהבים מבוגרים.

<אפרת פרוקציה: הלשכה המשפטית במשרד האוצר.

<אפרת פרוקציה: 13.

<אפרת פרוקציה: תיקון פקודת מס הכנסה בפקודת מס הכנסה (בפרק זה – הפקודה) – בסעיף 3(ה3)(2) בהגדרה "סכום התקרה", במקום "לארבע פעמים" יבוא "לשלוש פעמים".

<אפרת פרוקציה: סעיף 3(ה3)(1) מסדיר את הסכומים שמשלם מעביד בשם עובדו לקופת גמל.

<אפרת פרוקציה: יש איזושהי תקרה שאותה אנחנו בעצם מנכים מהשכר.

<אפרת פרוקציה: צור, אתה רוצה להסביר?

משה גפני: תסביר.

משה גפני: תציג את עצמך.

<צור גינת: רשות המסים, מנהל מחלקת קופות גמל.

<צור גינת: סכומים שמופקדים על ידי מעביד לטובת עובדו עד לתקרה שנקובה בסעיף, לא נחשבים כהכנסה במועד ההפקדה והתקרה הזאת היום עומדת על ארבע פעמים השכר הממוצע במשק שהוא קרוב ל-37 אלף שקלים.

<צור גינת: ההצעה מדברת על שלוש פעמים השכר הממוצע במשק שזה יהיה כ-28 אלף שקלים.

<צור גינת: עד לגובה הזה ניתן להפקיד 7.5 אחוזים על ידי המעביד וזה לא ייחשב הכנסה.

<צור גינת: מעבר לזה, זה ייחשב הכנסה.

<שגית אפיק: ומה אתם מבקשים?

<שגית אפיק: מה השינוי שאתם מבקשים?

<אפרת פרוקציה: השינוי הוא להוריד את תקרת הניכוי.

<אפרת פרוקציה: במקום שזה יהיה ארבע פעמים השכר הממוצע במשק, אנחנו מאפשרים את הניכוי עד ל-7.5 אחוזים, שזה שיעור ההפקדה, כפול או השכר בפועל או עד לתקרה של שלוש פעמים השכר הממוצע במשק.

<אפרת פרוקציה: בעצם יש כאן הורדה של התקרה.

אורלי לוי אבקסיס: מהניסיון שלכם, כאשר אתם מורידים את ההטבות האלה לחסכון בפנסיה, איך מגיב השוק?

<יונתן בר סימן טוב: בישיבה האחרונה עלה חשש שבעקבות צעד כזה בעצם יהיה תמריץ לחסוך פחות.

<יונתן בר סימן טוב: עשינו בדיקה ארוכה ומשמעותית ובעצם המסקנה אליה הגענו היא שלא יהיה שינוי התנהגות.

<יונתן בר סימן טוב: למה לא יהיה שינוי התנהגות?

<יונתן בר סימן טוב: לא יהיה שינוי התנהגות כי יש תמריצים אחרים שבכל זאת יתמרצו את האוכלוסייה הזאת להמשיך לחסוך.

<יונתן בר סימן טוב: יש את הטבת המס על הצבירה עצמה.

<יונתן בר סימן טוב: כאן אנחנו מדברים על שלב ההפקדה, מעבר לשלב ההפקדה יש גם אתה הכספים עצמם.

<יונתן בר סימן טוב: (היו"ר רחל עזריה)

אורלי לוי אבקסיס: שזה לא משהו חדש.

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא באים לתת הטבה שלא הייתה.

<יונתן בר סימן טוב: נכון.

<יונתן בר סימן טוב: אני אומר.

<יונתן בר סימן טוב: לאוכלוסייה עדיין משתלם להפריש בכל זאת כי אם את זוכרת את המצגת שהצגנו, זאת אוכלוסייה שבכל מקרה צורכת פחות מה שהיא מכניסה.

<יונתן בר סימן טוב: היא בכל מקרה חוסכת.

אורלי לוי אבקסיס: ראשית, זה לא נכון.

<יונתן בר סימן טוב: יותר משתלם לה להכניס את הכסף לקרן הפנסיה כי שם היא נהנית מפטור מלא על רווחי הון ואם היא תחסוך את זה מחוץ לקרן הפנסיה, היא לא תהנה מפטור על רווחי הון.

<יונתן בר סימן טוב: זאת נקודה אחת.

<יונתן בר סימן טוב: נקודה שנייה היא נקודה שבכל מקרה כדי לבוא וליהנות מפיצויים ומהטבת המס לשם פיצויים, הם חייבים להפריש בשלב ראשון את כל התגמולים.

<יונתן בר סימן טוב: גם זה עוד תמריץ בגללו לא ישתלם להם לבוא ולהגיד שהם רוצים עכשיו להפריש פחות.

<יונתן בר סימן טוב: אם אנחנו נסתכל על זה באופן כללי, אנחנו לא חושבים שיהיה שינוי התנהגות.

אורלי לוי אבקסיס: לא זאת הייתה שאלתי.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר יורדות הטבות מס לחסכון, כמה זה משפיע על החוסכים ועל רמת החסכון שלהם?

<יונתן בר סימן טוב: על זה אני עונה.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: זאת לא תשובה.

<לימור כהן: הוא עונה על מה יהיה לגבי החוק הזה.

<לימור כהן: אני יכולה לומר לך שהניסיון של הוועדה אחרי שבוטלו הטבות המס לגבי חיסכון לטווח הבינוני 15 שנים ואילך, אנשים הפסיקו לחסוך.

אורלי לוי אבקסיס: בדיוק לזה אני מכוונת.

רחל עזריה: אבל כאן מדובר במשהו קצת שונה.

אורלי לוי אבקסיס: את לא באה לתת לי עכשיו שיעור בפנסיות, נכון?

רחל עזריה: יש כאן נקודה ספציפית.

רחל עזריה: אני חושבת שפשוט תשאלי על הנקודה הספציפית הזאת.

רחל עזריה: את מוזמנת לשאול מה שאת רוצה אבל אם הדיון הוא באופן כללי מה קורה כאשר מפסיקים הטבות מס, זה דיון אחד.

רחל עזריה: אני מציעה שנדון בזה.

אורלי לוי אבקסיס: זה לגמרי זה.

אורלי לוי אבקסיס: אני בכוונה כיוונתי לשם כי יש להם ניסיון באוצר וכאן בוועדת הכספים.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר בוטלו הטבות המס, אני חיכיתי שהם יאמרו את זה אבל לא מתאים להם לומר את זה כי אם הם אומרים את זה וזה בא מפיהם, כלומר הם מאשרים את מה שאנחנו חוששים ממנו.

אורלי לוי אבקסיס: לכן אני שמחה שהיועצת המשפטית באה והוכיחה דבר שנדון כאן כבר בוועדה בעבר.

אורלי לוי אבקסיס: הטבות המס לטווח קצר ובינוני הופסקו או הורעו ובמקביל החוסכים ירדו.

<קריאה: אלה שני דברים שונים.

אורלי לוי אבקסיס: נוסף לכך, יש לי שאלה נוספת.

אורלי לוי אבקסיס: האם אנחנו יודעים כמה אנשים הולכים להיפגע מהמהלך הזה?

אורלי לוי אבקסיס: כמה אנשים שאולי בנקודת זמן מסוימת, בנקודת זמן היום, הם כביכול במדרגה תשע, אבל הלכה למעשה אין להם נכסים, קרן הפנסיה שלהם ריקה כי הם לא הצליחו לצבור כי הם היו בנקודה או בשלב שבו הם יוצרים את המקצועיות, הם מתקדמים בעבודה, חלקם הגדול אפילו סטודנטים כל כך הרבה שנים ואז הם לא חוסכים.

אורלי לוי אבקסיס: האם בדקתם כמה מתוכם הלכה למעשה נקראים עשירון תשיעי ועשירי?

אורלי לוי אבקסיס: כמה מתוכם יש להם קופה מוכנה ליום אחרי היציאה לפנסיה?

אורלי לוי אבקסיס: האם אנחנו יודעים מה יהיה ואם יש להם את מרווח הביטחון של ה-220 או לפעמים מקדם הביטחון הוא יותר מ-220?

אורלי לוי אבקסיס: האם אנחנו יודעים מה יקרה אתם?

עמר בר-לב: אני רוצה להוסיף על דבריה של אורלי.

עמר בר-לב: זה עלה בדיון הקודם.

עמר בר-לב: יכול להיות בן אדם שחוסך ארבעים שנים, 35 שנים הוא במדרג נמוך ובחמש השנים האחרונות הוא הגיע מעל ההכנסה הזאת.

עמר בר-לב: אז ב-35 השנים שהוא חסך, הוא לא חסך מספיק בשביל ליצור לו פנסיה הוגנת.

עמר בר-לב: אז בחמש השנים שאולי זה מאפשר לו ליצור פנסיה הוגנת להמשך חייו, אז באים ואומרים לו, לא, אתה תקבל הטבת מס רק פי שלוש.

עמר בר-לב: הנקודה הזאת הועלתה בדיון הקודם וגם ביקשנו לשמוע תשובות, היכן אנחנו עומדים.

עמר בר-לב: הלא אפשר לבדוק לגבי החוסכים כמה שנים, החוסכים שנגיד הגיעו לגיל שישים, הם היו במדרגה א' או ב' או ג' או ד'.

<יונתן בר סימן טוב: צריך להגיד שבעצם הצעד ישפיע רק על העשירון העשירי.

<יונתן בר סימן טוב: דבר נוסף בו עשינו בדיקה היה לטענה האם אוכלוסייה שנמצאת בעשירון האלה, כמה תנודות יש שם.

אורלי לוי אבקסיס: כדי לדעת מה זה עשירון תשיעי ועשירי, אנחנו מדברים על רמת הכנסה או אנחנו מדברים על באמת כאלו שכבר יש להם שורשים בתוך העשירון הזה?

אורלי לוי אבקסיס: או כאלה שהם אורחים לרגע?

אורלי לוי אבקסיס: זה מה שאני רוצה לדעת.

רחל עזריה: על זה הוא עונה.

רחל עזריה: תקבלי את כל התשובות.

<כפיר בטט: לעניין האורחים לרגע.

<כפיר בטט: ניסינו לבדוק מהי תנודתיות השכר.

<כפיר בטט: האם אנשים באמת זזים מעשירונים לעשירונים ובפועל מצאנו שבעשירון העליון, אם את שייכת לעשירון העליון, כנראה את תישארי שם ואין הרבה תנודתיות בשכר.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: כמה זמן עד שהגעת אליו.

עמר בר-לב: בדיוק, עד שאתה מגיע לעשירון העליון.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שהגעת לשם בסוף חייך המקצועיים.

<כפיר בטט: כשאני אומר אין תנודתיות, זה אומר שאין כניסה ואין יציאה.

<כפיר בטט: אין הרבה תנודתיות בכניסה והיציאה לעשירון העליון.

<כפיר בטט: אני רק רוצה להדגיש עוד דבר נוסף.

<כפיר בטט: אנחנו לא מדברים כאן על סף הכניסה לעשירון העליון.

<כפיר בטט: סף הכניסה לעשירון העליון הוא 18 - - -

עמר בר-לב: אין הרבה תנודתיות.

עמר בר-לב: אני מסתכל עלי, על ארבעים שנים של המשכורות שאני מקבל, היום כחבר כנסת אני בעשירון העליון.

<כפיר בטט: העשירון העליון הוא 18 אלף שקלים.

<יונתן בר סימן טוב: אני רוצה להדגיש שני דברים.

<יונתן בר סימן טוב: האחד, סף הכניסה לעשירון העליון הוא 18 אלף שקלים.

<יונתן בר סימן טוב: אנחנו מדברים כאן על פגיעה באנשים שהשכר שלהם הוא באזור ה-36 אלף שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: בנקודת זמן מסוימת.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שהם חדשים שם.

<יונתן בר סימן טוב: כן, אבל בכל מקרה הדבר הזה יפגע רק במי שהכנסתו מעל 36 אלף שקלים.

עמר בר-לב: זה ברור.

עמר בר-לב: לא זאת הייתה השאלה.

<יונתן בר סימן טוב: אני מבין את הדוגמה שאתה הצגת כאן, אבל בנתוני מקרו, עת אנחנו מסתכלים על התנודתיות של העשירון העליון, אנחנו רואים שכשבעים אחוזים מהאנשים שנמצאים בעשירון העליון, זאת אומרת, הם נשארים שם, לא נכנסים ולא יוצאים.

אורלי לוי אבקסיס: באיזה גיל בממוצע אתה נכנס?

רחל עזריה: רגע.

רחל עזריה: יש כאן שתי שאלות.

רחל עזריה: השאלה הראשונה היא, ברגע שאתה נכנס, כמה זמן אתה שורד, כמה התנודתיות שם.

רחל עזריה: רגע, אני חייבת לומר שלום לחבר מועצה יצחק פינדרוס, היינו חברי מועצה יחד בעיריית ירושלים.

רחל עזריה: היה כיף.

רחל עזריה: השאלה השנייה היא כמה זמן לוקח לאנשים להגיע או באיזה גיל הם מגיעים לאותו עשירון.

רחל עזריה: אני חושבת שעל השאלה הראשונה קיבלנו תשובה, שהתנודתיות נמוכה, אבל לשאלה השנייה לא קיבלנו תשובה.

<כפיר בטט: אין לנו נתון שאומר בדיוק באיזה גיל אנשים מגיעים לעשירון העליון.

אורלי לוי אבקסיס: כדאי שתבדקו.

אורלי לוי אבקסיס: הנתונים אצלכם.

אורלי לוי אבקסיס: זה מה שביקשנו.

<צור גינת: שני דברים שעלו כאן ואני חייב לדייק.

<צור גינת: ראשית, התייחסתם לקופת גמל והשינוי שהיה בקופות הגמל עם ה-15 שנים.

<צור גינת: אני אדגיש שהקופות האלה מעולם לא שימשו לפנסיה.

<צור גינת: הן היו חלק מתכנון.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא משנה.

אורלי לוי אבקסיס: זה מעיד על הפרופיל הפסיכולוגי של החוסך.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו ניסינו לגלות את הפרופיל הפסיכולוגי.

רחל עזריה: הבנו את הפער הזה.

אורלי לוי אבקסיס: ושם זה נפגע.

אורלי לוי אבקסיס: החסכונות הופסקו.

<צור גינת: הופסקו משום שבלאו הכי הם לא שימשו לפנסיה.

אורלי לוי אבקסיס: מה זה משנה?

<צור גינת: הם לא שימשו לפנסיה.

רחל עזריה: אני חושבת שהם נפגעו כי הם לא היו חלק ממרקם מורכב יותר.

אורלי לוי אבקסיס: הפרופיל הפסיכולוגי של החוסך הוא כזה שכאשר יש הטבות מס, יש לו תמריץ.

אורלי לוי אבקסיס: לא סתם נוצר המצב הזה של הטבות המס לחסכונות.

אורלי לוי אבקסיס: הם עושים את זה כדי לעודד חסכון.

אורלי לוי אבקסיס: לכן, ברגע שאתה מוריד את זה, הפרופיל הפסיכולוגי שלו הוא כזה שאם אין הטבה, אני אחסוך עד לגובה ההטבה.

<צור גינת: ברשותכם, הדוגמה השנייה, קרנות ההשתלמות.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: אני מבקשת.

רחל עזריה: אל תיכנס לדוגמאות.

רחל עזריה: תסבירו.

<צור גינת: הטבת המס שניתנת על כספי גמל, היא מוטיבציה מספיק טובה לחסוך והראיה שקרנות השתלמות במקום שלא צריך, אנשי מפקידים בגלל הטבות המס שיש בהן, מעבר לחסכון שניתן בהטבה אלא הדחייה של המס שיש בקרן.

אורלי לוי אבקסיס: כן, אבל אתה משלם 25 אחוזים מס כשאתה מגיע לפדות.

<צור גינת: הנקודה השנייה שאני מדגיש.

<צור גינת: אנחנו במדינה בה המיסוי הוא שנתי.

<צור גינת: אני כסטודנט הרווחתי שכר בין מינימום לבין פחות ואחר כך - - -

אורלי לוי אבקסיס: אתה בפנסיה תקציבית?

<צור גינת: אני לא בפנסיה תקציבית.

<צור גינת: אני בצוברת כמו כל עם ישראל.

אורלי לוי אבקסיס: לא כמו כולם.

<צור גינת: כמו חלק מעם ישראל.

רחל עזריה: די, אורלי.

אורלי לוי אבקסיס: צריך לדייק.

<צור גינת: אני לא בפנסיה תקציבית.

אורלי לוי אבקסיס: הוא נתן את הדוגמה שלו.

<צור גינת: אני רוצה להדגיש שבמיסוי שילמתי בשנים שבהן הרווחתי יותר מס ואף אחד לא התחשב בזה שהייתי סטודנט.

<צור גינת: כלומר, המס הוא שנתי ואירוע ההפקדה לפנסיה הוא שנתי ובשנה שבה אתה מפקיד, אתה מקבל את ההטבה או לא מקבל כמו כל הטבה אחרת.

עמר בר-לב: זה נכון, אבל אנחנו במשבר לאומי בנושא הפנסיות.

אורלי לוי אבקסיס: נכון.

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא יכולים לעצום את העיניים.

עמר בר-לב: אנחנו במשבר לאומי בנושא הפנסיות ולכן השאלה אם בני אדם נורמליים מהישוב, גם אם הם מגיעים למעל 37 אלף שקלים נניח בגיל חמישים, האם סך כל הצבירה שהם צברו בימי חייהם מספיק להם לחיות בכבוד עוד שלושים שנים.

<צור גינת: הנקודה הרלוונטית האחרונה.

<צור גינת: לדעתנו הצבירה לא תשתנה מסיבות שצוינו כאן כי יש הסדרים, יש תקנונים ויש חוקי עבודה.

אורלי לוי אבקסיס: מה זה מעניין אותי לשמוע מה אמרתם כשהורדתם את ההטבות לחסכון לטווח הבינוני.

<צור גינת: לא הורדנו.

אורלי לוי אבקסיס: אני בטוחה שכאשר היה אז את השינוי, כולם אמרו שאנחנו מאמינים שאנשים ימשיכו לחסוך.

<צור גינת: אני מדגיש.

<צור גינת: לא ירדו הטבות.

<צור גינת: שונה המסלול שלא ניתן למשוך אחרי 15 שנים.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על הטווח הבינוני.

אורלי לוי אבקסיס: הוטל מס.

<כפיר בטט: אני רוצה לחדד שוב את הסוגיה למה אנחנו חושבים שלא יהיה שינוי התנהגות.

<כפיר בטט: אני מבין מחברי הוועדה שזה החשש העיקרי שלהם, שאנשים שהרוויחו עכשיו מעל שלושים אלף שקלים, מעל 36 אלף שקלים, יפסיקו לחסוך.

רחל עזריה: נכון.

עמר בר-לב: זה אחד מהחששות העיקריים.

רחל עזריה: על זה אנחנו מבקשים עכשיו תשובה.

רחל עזריה: נכון?

רחל עזריה: יפה.

רחל עזריה: בואו ניתן לו לענות כדי שנוכל להתקדם בדיון.

<כפיר בטט: אני אומר שהמדינה לא אומרת אל תפקיד מעל הסכם הזה שאתם חושבים שאדם יגיע אליו רק בערוב ימיו ואז הוא לא יספיק לחסוך מספיק.

<כפיר בטט: אנחנו אומרים שאדם בכל זאת, גם אם הוא עובר את אותה תקרה של שלוש פעמים השכר הממוצע, הוא ימשיך להפקיד לחסכון פנסיוני כי הוא נהנה משתי הטבות נוספות, האחת, הטבת המס בצבירה, והשנייה, הוא - - -

אורלי לוי אבקסיס: בוא נשאל חברות ביטוח.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר מורידים מס, כמה ממשיכים לחסוך מעבר.

אורלי לוי אבקסיס: לא מורידים מס, סליחה, כאשר מבטלים הטבות מס.

<כפיר בטט: ברשותך, אני אחזק את הדברים.

אורלי לוי אבקסיס: אם הייתם כאן בדיונים על הטבות המס לפריפריה - - -

רחל עזריה: אורלי, אנחנו באמצע התשובה לשאלה שלך.

<כפיר בטט: יש כאן שלוש הטבות מס.

אורלי לוי אבקסיס: אני מחדדת כדי שימקד.

רחל עזריה: אנחנו לא מצליחים לקבל את התשובה המלאה ואני מציעה שעכשיו נשמע את התשובה במלואה ואחר כך תוכלי לחדד.

<כפיר בטט: אני אחזור פעם נוספת.

<כפיר בטט: הסיבה שלא יהיה שינוי התנהגות, אנשים לא יפסיקו לחסוך, עדיין יישאר להם תמריץ לחסוך פי שתיים.

<כפיר בטט: האחת, הטבת המס בצבירה, והשנייה, היותר חשובה, במידה ואדם לא מפריש לתגמולים כי המעסיק שלו לא מפריש לו לתגמולים, הוא לא יכול להפריש לו לפיצויים.

<כפיר בטט: על הפיצויים יש הטבת מס ללא תקרה.

<כפיר בטט: זאת אומרת, אם הוא יבחר שלא להפקיד את כספי המעסיק בגלל אותו שינוי שאנחנו עושים עכשיו בהטבת המס, זה אומר שהוא יפסיד הרבה יותר בגלל שהמעסיק שלו לא יפקיד לו לפיצויים.

<כפיר בטט: בעינינו זה לא יהווה תמריץ לאף אחד להפסיק לחסוך.

<כפיר בטט: לכן לא יהיה שינוי התנהגות.

עמר בר-לב: אתה לא עונה על השאלה השנייה אלא על השאלה הראשונה של אורלי, על שינויי התנהגות.

רחל עזריה: אנחנו עכשיו בשינוי התנהגות.

רחל עזריה: אנחנו מנסים לפתור שאלה שאלה ולראות אם אנחנו מצליחים לקבל תשובות שמניחות את דעתנו ואז אנחנו נעבור לשאלה הבאה.

רחל עזריה: העניין לגבי שינוי התנהגות, ההנחה של האוצר היא שלא יהיה שינוי התנהגות בגלל שיש כאן כמה הטבות מס שרק בהפרשה לפנסיה נהנים מהטבות המס האלה.

רחל עזריה: פה אומרים שאנחנו מוותרים על הטבת מס אחת, אנחנו בעצם מורידים הטבת מס אחת, דורשים מהציבור לוותר על הטבת מס אחת, אבל יש הטבות מס אחרות.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: זה מבלבל את הפרוטוקול.

רחל עזריה: בואי לא נבלבל את הפרוטוקול.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא שמצד אחד אנחנו הורדנו מסים ואז כאן אנחנו ביטלנו הטבת מס.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: באותה עסקת חבילה של הטבות המס שבעצם באה לעודד אנשים לפנסיה, אנחנו מודעים לזה שיש קושי אמיתי לגבי אוכלוסייה מאוד גדולה – ואולי אתם יכולים לתת לנו את המספרים האמיתיים – ומה יקרה לה בעוד איקס שנים.

אורלי לוי אבקסיס: תקשיבי, בחירות הבאות לא אבל אלה שלאחריהן, ייסובו רק על הקטסטרופה הגדולה של הפנסיות.

אורלי לוי אבקסיס: זה יהיה עיקר המאבק כי אנחנו נגלה כאן דור שלם שאין לו ביטחון פנסיוני.

אורלי לוי אבקסיס: היום בידי האוצר לעצור לרגע, לחשוב בצורה הגיונית ולא היכן חסרים לי ה-220 מיליון שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: יש אפשרויות אחרות לגבות את הסכום הזה.

אורלי לוי אבקסיס: השאלה אם זה הנתיב הנכון להביא את הכסף שחסר לכם.

אורלי לוי אבקסיס: אני עכשיו שואלת דבר מאוד פשוט.

אורלי לוי אבקסיס: כמה אנשים הצליחו לחסוך?

אורלי לוי אבקסיס: לכמה אנשים יש די כסף בקופה, אותם אנשים שהיום אתם רוצים להוריד להם חלק מהטבת המס?

אורלי לוי אבקסיס: על הטבת המס דיברנו קודם והיינו באותה דעה, על הטבות המס לפריפריה ודיברנו על כך שזה מהווה תמריץ להגיע לפריפריה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו לא יכולים עכשיו לדבר בלשון שונה או אחרת ולהגיד שהטבות מס לא מהוות תמריץ לחסוך או לא לחסוך.

רחל עזריה: על השאלה הזאת אני חושבת שקיבלנו תשובה ואפשר להחליט אם היא מניחה את דעתנו או לא.

רחל עזריה: אני מציעה שנעבור לשאלה השנייה לגבי כמה זמן לוקח להגיע.

רחל עזריה: נכון?

רחל עזריה: זאת הייתה השאלה לגבי אותו עשירון שבעצם הטענה היא שזה פחות קריטי.

אורלי לוי אבקסיס: אני אחדד.

אורלי לוי אבקסיס: למשל, בכל מה שקשור בחברות כאלה ואחרות שאנחנו מכירים, אתה יכול לסחוב הפסדים משנה קודמת ולהזדכות עליהם בשנה לאחר מכן שזאת שנה רווחית למשל.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שהיום אותם אנשים עליהם אנחנו מדברים, הם היום נמצאים בשנה רווחית, הם מרוויחים יפה מאוד אבל בשנה הקודמת שלהם הם פשוט לא הצליחו להפריש מספיק לפנסיה ובשנה שלפני כן, אותו הדבר.

<עבד חסדייה: אבל זה נכון גם לגבי מס הכנסה לצורך העניין.

אורלי לוי אבקסיס: אבל האוכלוסייה הזאת בה אתם מדברים משלמת את מס ההכנסה הכי גבוה במדינה וגם משלמת עכשיו מסים אחרים.

<עבד חסדייה: באותה שנה שהם מרוויחים פחות, משלמים מס הכנסה נמוך יותר.

<עבד חסדייה: הטיעון הזה הוא נכון גם לגבי מס הכנסה באופן כללי.

אורלי לוי אבקסיס: ובזה אתה אמור להרגיע אותנו?

<עבד חסדייה: אני לא מרגיע.

<עבד חסדייה: אני אומר שמערכת המס בישראל היא מערכת שמחושבת באופן שנתי.

<עבד חסדייה: גם הטבות המס ניתנות באופן שנתי.

אורלי לוי אבקסיס: למה אתה לא יכול למשוך משנה אחת לשנה אחרת?

אורלי לוי אבקסיס: זה שאתה אומר לי שכך נוח לנו לחשוב, זה לא מניח את דעתי.

עמר בר-לב: הם נותנים לך תשובה בירוקרטית שזה על בסיס שנתי ולכן הם לא יודעים מה המשמעות.

<עבד חסדייה: קודם כל, זאת לא תשובה בירוקרטית.

אורלי לוי אבקסיס: בעוד עשר שנים נוציא את הפרוטוקול ונגיד שהיה אפשר לעצור את הקטסטרופה הזאת.

<עבד חסדייה: זאת לא תשובה בירוקרטית.

<עבד חסדייה: זה לא משהו שקיים בישראל.

אורלי לוי אבקסיס: זאת תשובה בירוקרטית.

<עבד חסדייה: לגבי השאלה האם האוכלוסייה הזאת תיפגע או לא.

אורלי לוי אבקסיס: הפנסיה שלהם תיפגע.

<עבד חסדייה: אני מדבר על הפנסיה שלהם.

<עבד חסדייה: אני מדבר כרגע על המספרים של הפנסיה שלהם.

<עבד חסדייה: האוכלוסייה הזאת, גם כשהיא תתחיל לחסוך לפי הסימולציות שלנו בגיל שלושים, ואני מזכיר שחובת החסכון היום היא בגיל 21 ו-20 לנשים, גם בגיל שלושים, כשאני לא מתחיל עם השכר של ארבע פעמים בשנה, זאת אומרת, אני עדיין מתחיל לחסוך בשכר נמוך יותר, עדיין יחסית גבוה, אני עדיין מגיע לשווי קצבה של 17 ו-18 אלף שקלים בלי ביטוח לאומי.

<עבד חסדייה: אי אפשר להגיד שלאוכלוסייה הזאת אין קצבה ראויה.

אורלי לוי אבקסיס: אתה רציני?

אורלי לוי אבקסיס: כמה מקדם ביטחון אתה עושה בחישוב?

אורלי לוי אבקסיס: חבל שחיים כץ לא כאן

אורלי לוי אבקסיס: כי הוא היה פשוט שובר להם את כל החישובים שלהם ובסוף גם יוצא שהוא צודק.

אורלי לוי אבקסיס: כמה מקדם ביטחון אתה לוקח?

אורלי לוי אבקסיס: מה תוחלת החיים?

רחל עזריה: לפי 1 למאתיים אלף.

<עבד חסדייה: אני לא לוקח תוחלת חיים.

<עבד חסדייה: אני לוקח את גיל 67 בו החוסך יפרוש ויתחיל לקבל קצבה.

אורלי לוי אבקסיס: מה תפקידך?

<עבד חסדייה: אני היועץ של הממונה על שוק ההון.

אורלי לוי אבקסיס: אתה כאן מצהיר לפרוטוקול שאנשים שהיום חוסכים והתחילו בגיל שלושים ועדיין הם לא במדרגה הגבוהה, יש להם מספיק כסף, פנסיה של 17 אלף שקלים עוד לפני הביטוח הלאומי בגיל פנסיה?

<עבד חסדייה: אני אומר שפרופיל - - -

אורלי לוי אבקסיס: אני עכשיו אבקש ממחלקת המחקר של הכנסת לעשות לנו את החישובים האלה.

אורלי לוי אבקסיס: נבקש גם משוק ההון לתת לנו את הנתונים ואני אבקש גם מהחברות אם יוכלו לתת לנו איזשהו צפי ואז להבין.

אורלי לוי אבקסיס: עד אז אני רוצה להקפיא כי אתם אולי עובדים לפי נתונים שגויים ולכן ההמלצות שלכם שגויות.

<עבד חסדייה: אני רק רוצה לחדד מה שאמרתי.

<עבד חסדייה: זה לא בדיוק מה שאמרתי.

רחל עזריה: אני מבקשת לומר משהו.

רחל עזריה: הנתונים, גם כפי שאני שמעתי אותם, הם לא עומדים בקנה אחד עם החישובים שאני נוטה לעשות מדי פעם על הפנסיה שלי.

רחל עזריה: זה מספיק להילחץ ולדרבן אותי לבוא לכל הישיבות כאן ולהבין שכל מה שאנחנו עובדים עליהם, אלה דברים שבסופו של דבר יקלו עלינו.

רחל עזריה: אני קודם כל מסכימה אתך לגמרי לגבי הפנסיה.

רחל עזריה: אני מסכימה אתך שזה נושא שילך ויצבור תאוצה.

רחל עזריה: אני חושבת שאנשים מתחילים להבין שאנחנו הולכים להיות זקנים עניים וצריך להתמודד אתם.

רחל עזריה: לכן קודם כל אני רוצה לברך את משרד האוצר על העבודה.

רחל עזריה: סוף סוף מתייחסים לפנסיה.

רחל עזריה: גם השלמת הבטחת הכנסה, גם מה שאנחנו עושים עכשיו כדי לאחד את כל הכספים, יש כאן הרבה מהלכים שעושים אותם.

רחל עזריה: אני מבקשת שאנחנו נמשיך בהקראה.

רחל עזריה: יש לנו שאלה אחת שלא קיבלנו תשובה עליה ואם אתם יכולים בינתיים לראות אם אתם יכולים להוציא איזה שהם נתונים שיכולים לעזור לנו לסבר את האוזן וזה לגבי מתי מגיעים ואיך זה משפיע על החוסכים.

<כפיר בטט: אני רוצה לחדד.

רחל עזריה: רגע.

רחל עזריה: איך אתם יכולים לתת איזושהי תשובה שיכולה לאפשר לחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס אולי אפילו להצביע בעד.

רחל עזריה: בעצם להניח את דעתה בנושא הזה של באיזה גיל מגיעים לרמות ההכנסה האלה.

רחל עזריה: בואו נמשיך עם ההקראה.

אורלי לוי אבקסיס: גם מה עמדת שוק ההון והאחראים על הפנסיה בנושא הזה.

אורלי לוי אבקסיס: העמדה המקצועית.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: גם זה.

רחל עזריה: בינתיים נמשיך בהקראה ואחר כך נחזור לשאלה.

<אפרת פרוקציה: בסעיף 32(14)(ב), במקום "מחולק בשלוש" יבוא "מחלוק בארבע".

<אפרת פרוקציה: בסעיף 47 - בסעיף קטן (א)(5), בהגדרה "הכנסה נוספת", בפסקה (2), במקום "לארבע פעמים" יבוא "לשלוש פעמים".

<אפרת פרוקציה: בסעיף קטן (ב)(2)(ב), במקום "לארבע פעמים" יבוא "לשלוש פעמים".

<שגית אפיק: תסבירי את סעיף 32.

<אפרת פרוקציה: סעיף 32 מדבר על הוצאה לרכישת ביטוח מפני אובדן כושר עבודה.

<אפרת פרוקציה: הטבת הניכוי בעד שלושה וחצי אחוזים שמוצאים על רכישת הביטוח הזה, גם לגבי השלושה וחצי אחוזים האלו יוגבלו בשכר.

<אפרת פרוקציה: זה יהיה או מהשכר של העובד או השכר שאינו עולה על שלוש פעמים השכר הממוצע במשק, להבדיל מהמצב נכון להיום שמדבר על ארבע פעמים השכר הממוצע במשק.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו בעצם מורידים הטבות מס לחסכון לאובדן כושר עבודה?

<אפרת פרוקציה: זה בעצם חלק מהחסכון הפנסיוני.

<צור גינת: זה ביחד.

<צור גינת: כלומר, השבעה וחצי אחוזים שניתנים בסעיף (3)(ה)(3), כוללים בתוכם את אובדן כושר העבודה.

<צור גינת: הם היו מובנים בפנים וברגע שאחד מהם יורד לשלוש, אוטומטית גם כאן כי אחרת לא תהיה התאמה.

<צור גינת: ההשלכה של זה היא שבעצם השכר המבוטח לאובדן כושר עבודה יהיה לשלוש פעמים השכר הממוצע במשק.

<צור גינת: אין לזה השלכה על החסכון הפנסיוני.

אורלי לוי אבקסיס: אבל יש לזה השלכה על החסכון למקרה שאיבדת את כושר העבודה.

<צור גינת: שלוש פעמים השכר הממוצע במשק.

אורלי לוי אבקסיס: זה הרבה יותר גרוע ממה שחשבתי.

אורלי לוי אבקסיס: לא ידעתי כמה זה גרוע.

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת רוצה להציע הצעה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו עובדים במקום שבו אנחנו לא יכולים לבדוק אותם.

אורלי לוי אבקסיס: אין לנו את הנתונים ואת זה גם אמרתי בפעם הקודמת.

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שלא רק שזה חוסר אחריות לא להביא לנו את הנתונים כי אנחנו הולכים להשפיע כאן על גורלות של אנשים ואולי אנחנו צריכים גם לנצל את נקודת הזמן הזאת כדי להציף את כל הנושא של הפנסיה ואולי שאנשים ידעו מהי פנסיה, מהו חסכון פנסיוני וכדומה.

אורלי לוי אבקסיס: חינוך פנסיוני.

אורלי לוי אבקסיס: אתם רוצים שאנחנו נרים את האצבע בעד או נגד על משהו שהוא כל כך הרה גורל ומצד שני בלי נתונים אמיתיים.

אורלי לוי אבקסיס: מה שאתה נתת לנו, הנתונים על ה-17 וחצי אלף שקלים בלי הביטוח הלאומי בפנסיה לבן אדם שהתחיל לחסוך בגיל שלושים ולא בחסכון הגבוה, אתם עובדים עם נתונים בעייתיים.

אורלי לוי אבקסיס: אני אומר לך, תעשו עצירה ותחשבו מחדש, תביאו את הנתונים ואם לא, אנחנו נפנה למחלקת המחקר של הכנסת.

<עבד חסדייה: לא אמרתי שבן אדם בגיל שלושים - - -

אורלי לוי אבקסיס: לא סיימתי את דבריי.

אורלי לוי אבקסיס: אני חברת כנסת ומותר לי לסיים את דבריי.

אורלי לוי אבקסיס: תקשיב, כאשר יש הערכת מחיר לחוק מסוים, יש את ההערכה של משרד האוצר ויש את ההערכה של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר מחלקת המחקר של הכנסת נותנת לנו הערכה מסוימת שהיא שונה מההערכה של משרד האוצר, ההערכה של משרד האוצר מתבטלת בפני ההערכה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: לכן אני מציעה שאנחנו נבקש את הנתונים האלה, נבקש אותם ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, נבקש אותם גם – אם אנחנו לא יכולים לקבל אותם מכם כמו שצריך - מחברות שבעצם מנהלות את התיקים שלנו.

אורלי לוי אבקסיס: אולי כדאי לדעת ולקבל תמונת מצב אמיתית מה לדעתכם, מה לדעתם ומה לדעת מרכז המחקר של הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: אז נהיה הרבה יותר משכילים כדי להצביע בצורה נכונה שתשפיע כמה שפחות על אנשים בגיל הפנסיה.

רחל עזריה: אני חייבת לומר משהו בהקשר הזה.

רחל עזריה: אני מסכימה אתך לגבי הדיון הרחב של הפנסיה.

רחל עזריה: כאן מדובר במשהו נקודתי.

רחל עזריה: הדיון הרחב על הפנסיה, על כמה אנחנו מצליחים לחסוך וכמה אנחנו מצליחים לצבור, אגב, בעיני זה הרבה יותר נוגע לסעיפים האחרים שאנחנו דנים בהם בנושא הפנסיה שהם סעיפים מאוד מאוד משמעותיים ובעיני מאוד מאוד יעזרו לחוסכים ולדעתי הם גם יהיו הרבה יותר משמעותיים מהסעיף הזה.

אורלי לוי אבקסיס: אבל כאן זה 10,000 שקלים בשנה בערך.

אורלי לוי אבקסיס: אתם שמים לב לזה?

רחל עזריה: לא.

אורלי לוי אבקסיס: כן.

אורלי לוי אבקסיס: בין 8,000 ל-10,000 שקלים בשנה.

רחל עזריה: על מה?

רחל עזריה: לא.

אורלי לוי אבקסיס: בין 8,000 ל-10,000 שקלים בשנה פר חוסך.

רחל עזריה: לחוסך, למי שגדל משלוש?

אורלי לוי אבקסיס: אני צודקת או לא?

<עבד חסדייה: שווי התאמת המס?

אורלי לוי אבקסיס: כן.

<עבד חסדייה: במקסימום זה לא מגיע לחצי מזה.

אורלי לוי אבקסיס: נו, באמת.

אורלי לוי אבקסיס: בפעם שעברה אמרתם 7,000 שקלים.

<כפיר בטט: חברת הכנסת, לא הצלחתי להבין מה.

<כפיר בטט: הטבת המס שווה 8,000 עד 10,000 שקלים בשנה?

<כפיר בטט: כי יש לנו כאן טבלה מפורטת שמראה שאם אנחנו מבטלים את הטבת המס, מה גובה הפגיעה באנשים בעלי השכר.

<כפיר בטט: הראינו שאדם עם שכר של 37 וחצי אלף שקלים, נפגע ב-29 שקלים בחודש.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

<עבד חסדייה: לכל היותר הבן אדם שמשתכר - - -

אורלי לוי אבקסיס: לא, לא, לא.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שברגע שביטלת את הטבת המס על התוספת הזאת של השכר הממוצע, אנשים יחסכו פחות מההטבה.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת, עד תקרת ההטבה.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אתם עובדים עם נתונים לא מדויקים.

אורלי לוי אבקסיס: תראה, אמר את זה מבקר המדינה ולא אני אומרת.

אורלי לוי אבקסיס: אני מצטטת אותו.

אורלי לוי אבקסיס: "משרד האוצר עושה תחזיות הרבה פעמים על פי נתונים לא מדויקים ובחלק מהזמן על פי מתווים לא הגיוניים", ותקנו אותי אם אני טועה.

אורלי לוי אבקסיס: לכן יש פערים בין הצפי שלכם לבין ההתגשמות בפועל.

אורלי לוי אבקסיס: מבקר המדינה אמר שאתם לא עושים את עבודתם כראוי ומבקר המדינה גם הוכיח את זה וגם אמר לכם לתקן חלק מהדברים.

אורלי לוי אבקסיס: כשאני באה ושואלת מה הנתונים, מה מספר האנשים, איך זה משפיע עליהם, אתם מביאים לי משהו שהוא מנותק לחלוטין מכל קומנסנס.

אורלי לוי אבקסיס: הגיון בריא.

אורלי לוי אבקסיס: זה מעיד על דבר מסוים, ניסיון העבר מעיד על פרופיל מסוים של חוסכים אבל אצלכם זה מנותק.

<עבד חסדייה: אנחנו מנסים לתקן רושם מוטעה שקיבלת.

<עבד חסדייה: את אומרת שההטבה בסך הכול ברמה השנתית תרד בכ-8,000 שקלים.

<עבד חסדייה: אנחנו אומרים שזה לא נכון.

<עבד חסדייה: לכל היותר לבן אדם שמשתכר כמעט חמישים אלף שקלים, בכל השנה תהיה ירידה בהטבה בשווי של 3,600 שקלים.

<עבד חסדייה: זה לכל היותר.

אורלי לוי אבקסיס: אני מקריאה לך משהו.

אורלי לוי אבקסיס: "הפרשות המעסיק לחסכון פנסיוני עבור העובד.

אורלי לוי אבקסיס: המעסיק יוכל להפריש עבור העובד עד לשיעור מרבי של שבעה וחצי אחוזים משכר העובד אך הגבלת התקרה החודשית תקטן.

אורלי לוי אבקסיס: הפרשת המעסיק לחסכון פנסיוני באובדן כושר עבודה תוגבל בתקרה חודשית של 2,084 שקלים המתקבלת מהכפלת תקרת שכר חודשי של 27,780 שקלים, שלוש פעמים השכר הממוצע במשק במקום ארבע פעמים ב-7.5 אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: כלומר, תקרת ההפקדה תרד לפי הממוצע מ-2,778 שקלים בחודש ל-2,084 שקלים בחודש, ירידה של 694 שקלים בחודש".

אורלי לוי אבקסיס: תעשו לי אתם את החישוב כמה זה שנתי.

אורלי לוי אבקסיס: אם אתה תגיד לי שזה 29 שקלים לחודש, משרד האוצר צריך להחליף את הפקידים שלו.

<עבד חסדייה: יש הבדל בין מה שאת אומרת לבין שווי ההטבה.

<עבד חסדייה: זה לא נכון.

אורלי לוי אבקסיס: הוא אומר שזה יפגע ב-29 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: (היו"ר משה גפני)

משה גפני: אבל אם יבואו פקידים יותר גרועים?

אורלי לוי אבקסיס: גם בעיה.

אורלי לוי אבקסיס: אולי נעביר אותם ועדה מסדרת.

משה גפני: אני רוצה להתקדם.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב ראש, אני ביקשתי שאולי נפנה גם למרכז המחקר והמידע של הכנסת כדי שייתן לנו באמת נתונים אמיתיים.

משה גפני: בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: גם על הפרופיל הפסיכולוגי של החוסך.

אורלי לוי אבקסיס: מה שקראתי היה ממחלקת המחקר של הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: תשים לב שהם אומרים כאן שהפגיעה היא ירידה של 694 שקלים בחודש לחסכון.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שבשנה אותם חוסכים יורדים בסביבות ה-8,000 שקלים בשנה ואני לא טועה.

<שגית אפיק: היא לא מדברת על הטבת המס.

משה גפני: היום יום הזיכרון לרבין ואני רוצה להתקדם.

אורלי לוי אבקסיס: גם הפרופיל הפסיכולוגי של החוסכים לטווח הבינוני למשל, ברגע שירדה הטבת המס, אנשים יפסיקו לחסוך.

אורלי לוי אבקסיס: ברגע שהטבת המס יורדת, הם פחות חוסכים.

אורלי לוי אבקסיס: רצינו לדעת כמה אנשים, כמו שדיברנו בדיון הקודם, מתי יתחילו להגיע למדרגת המס הזאת, האם יש להם מספיק כסף בקופה שלהם הצוברת.

משה גפני: תדעי שבנושא של הפנסיה הולך להיות כאן דיון.

משה גפני: זה לא דבר שיבוא בדרך אגב.

משה גפני: אני בעד שתבקשי ממרכז המחקר והמידע.

משה גפני: אני אסכים לזה.

משה גפני: אני מבקש שתסבירו את סעיף (2) ו-(3).

<אפרת פרוקציה: אדם במעמד עצמאי או שהוא באמת עצמאי במובן שאנחנו מכירים שאין לו הכנסה מבוטחת, גם לגביו אנחנו עושים בדיוק את אותה הגבלה.

<אפרת פרוקציה: מגבילים את השכר או הנוסף על השכר המבוטח או את סך השכר במקרה שהוא במעמד עצמאי, מגבילים גם שם את ההטבה עד לשלוש פעמים השכר הממוצע במשק.

<אפרת פרוקציה: זה בעצם תיקון משלים לסעיף 3ה(3).

<שגית אפיק: שאלה נוספת.

<שגית אפיק: התחילה שאתם מבקשים היא ה-1 בינואר 2016.

<שגית אפיק: אין כאן איזו פגיעה בהסתמכות של בן אדם עד היום?

<שגית אפיק: בכל זאת מדובר על פנסיה שהיא לעתיד.

<אפרת פרוקציה: שנת מס.

<שגית אפיק: זה חל על כל שנה.

<שגית אפיק: אתם לא רואים איזושהי בעיה.

<אפרת פרוקציה: לא.

אורלי לוי אבקסיס: זה קצת מלחיץ אותי אם כך הם מסתכלים על החוסכים.

אורלי לוי אבקסיס: עתידנו לוט בערפל.

משה גפני: ביקשנו לדעת לגבי שנים כאשר יש שנים שהוא משתכר פחות ויש שנים שהוא משתכר יותר.

משה גפני: ענו על זה?

אורלי לוי אבקסיס: לא.

<אפרת פרוקציה: התשובה שניתנה היא שבעצם מדובר במערכת מיסוי.

<אפרת פרוקציה: הרי פקודת המסים, אלה לא חוקי הפיקוח של הפנסיה.

<אפרת פרוקציה: כאשר בוחנים את המיסוי של אדם, בוחנים את סך המשכורות שלו בשנה מסוימת.

<אפרת פרוקציה: כך המערכת שלנו בנויה.

<אפרת פרוקציה: שיעור המס שאדם משלם בנוי על סך המשכורות.

אורלי לוי אבקסיס: שיעור המס שחברה משלמת לוקחת בחשבון הפסדים.

משה גפני: בקיצור, אתם לא מסכימים לזה.

<טמיר כהן: זה מסובך.

<טמיר כהן: קיימתם דיון על מודל פנסיה על מעגל החיים?

<צור גינת: קיימנו דיונים עמוקים בעניין הזה.

<טמיר כהן: יש איזה תוצרים?

<צור גינת: יש גם תוצרים.

משה גפני: אתה רוצה להגיד עוד משהו?

<צור גינת: עלו כאן המספרים של אובדן כושר עבודה.

<צור גינת: נורא חשוב לשים לב שקודם כל שלושה וחצי אחוזים, זה לא המחיר ולא העלות של אובדן כושר עבודה.

אורלי לוי אבקסיס: גם שם יש ירידה.

<צור גינת: במוצע לבחור צעיר, זה 0.7 אחוז.

אורלי לוי אבקסיס: גם בחסכון לאובדן כושר עבודה, לביטוח שם, גם בזה יש פגיעה.

<צור גינת: המספר של 3.5 הוא מספר לאדם בגיל מבוגר או לאדם חולה שרוכש את הכיסוי הזה והכיסוי הוא לשלוש פעמים השכר הממוצע במשק, שזה כיסוי טוב לאדם שרוצה להמשיך להתקיים כשהוא מאבד את הכנסתו.

משה גפני: רבותיי, אנחנו היום לא מצביעים.

משה גפני: אני אביא את זה להצבעה.

משה גפני: שנדע שיש הרבה אפשרויות שעומדות כאן על השולחן.

משה גפני: לא שאני אומר עכשיו מה אנחנו הולכים לעשות.

משה גפני: ראשית, אנחנו יכולים לפצל את זה מחוק ההסדרים.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: לא כדאי.

רחל עזריה: למה לפצל את זה מחוק ההסדרים?

משה גפני: לא אמרתי שמפצלים.

משה גפני: אמרתי שאפשר.

רחל עזריה: אתה רוצה לייצר מערכת של דרמות?

משה גפני: אני לא מסכים שלא נהיה במתח כל הזמן.

רחל עזריה: אנחנו שמים לב, אבל אני במתח הולכת לפספס את ההסעה.

משה גפני: אני לא יודע מה יהיה עד ההצבעה.

משה גפני: אני אומר את כל האופציות הקיימות.

אורלי לוי אבקסיס: זה חשוב לפצל את זה כי אז נרד לעומק ונקבל את הנתונים.

משה גפני: ראשית, אפשר לפצל את זה.

רחל עזריה: ולקבור את זה.

אורלי לוי אבקסיס: למה לקבור?

אורלי לוי אבקסיס: זה מצוין.

משה גפני: אני לא אמרתי מה אני עושה.

משה גפני: אני רק אומר את האופציות.

משה גפני: אפשר לפצל את זה.

אורלי לוי אבקסיס: הלוואי שנצליח לקבור את זה.

משה גפני: שנית, אפשר להצביע נגד החוק הזה.

משה גפני: שלישית, אפשר להצביע בעדו.

משה גפני: רביעית, אפשר להצביע לא על שלוש פעמים אלא על 2.5 פעמים ואפשר להצביע גם על שתיים.

אורלי לוי אבקסיס: אפשר גם חמש.

משה גפני: אפשר גם חמש.

משה גפני: כל האופציות נמצאות לקראת ההצבעה.

משה גפני: עוד לא דיברנו מה נעשה בסוף אבל זה נמצא על השולחן.

משה גפני: אנחנו עכשיו עוברים לסעיף האחרון בסדר היום.

משה גפני: גם על הנושא האחרון אני לא מצביע.