ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 112, 2015-10-22 12:50

משה גפני: אני עובר לנושא אישור מסגרות ערבות מדינה לצורך יישום תכנית סיוע לייצוא הישראלי.

משה גפני: מי מציג את זה?

משה גפני: בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לפתוח בהתנצלות.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת גפני עצבני בגלל המפלגה שלי הבוקר.

בצלאל סמוטריץ': אם הוא יתעצבן עליכם, אני אשם.

בצלאל סמוטריץ': קחו את זה ברוח טובה.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: דעו שאני עצבני על המפלגה שלו, אבל יש לזה סיבות עומק אמיתיות.

<טל רביב: אני רכזת ערבויות מדינה באגף החשב הכללי במשרד האוצר.

<טל רביב: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה להגדיל את היקף ערבויות המדינה לביטוח סיכוני סחר חוץ באמצעות חברת "אשרא", ב-800 מיליון דולר.

<טל רביב: זה בעצם יישום השלב השני והשלישי בתוכנית תלת-שנתית שאושרה בשנת 2014 על-ידי הממשלה.

<טל רביב: המטרה היא להביא את היקף ערבויות המדינה לביטוח סיכוני סחר חוץ בישראל לאחוז דומה לזה של מדינות ה-OECD כאחוז מהתוצר.

אראל מרגלית: הייצוא ירד בשנה שעברה.

אראל מרגלית: נכון?

<טל רביב: בין היתר, באמת לאור הנתונים על ההאטה בייצוא שראינו לפני חודשיים-שלושה, שר האוצר הנחה תוכנית של חמישה צעדים להגברת הייצוא, לעידוד הייצוא.

<טל רביב: הגדלת היקף ערבויות המדינה היא בעצם כלי ליישום אותה תוכנית.

אראל מרגלית: כמה עולה הביטוח ביחס לכמות הייצוא?

אראל מרגלית: מה היחס?

<טל רביב: נמצא כאן צחי מלאך, מנכ"ל "אשרא" שיוכל להגיד את הפרטים.

<צחי מלאך: אני מנכ"ל "אשרא".

<צחי מלאך: אתה מתכוון לפרמיות שאנחנו גובים?

אראל מרגלית: לא.

אראל מרגלית: כמה זה עולה?

אראל מרגלית: נניח שאני מבטח לך 800 מיליון ייצוא, כמה זה עולה לי?

<צחי מלאך: אנחנו גובים פרמיות שהן פרמיות המינימום של ה-OECD.

<צחי מלאך: אנחנו לא גובים מעבר למינימום.

<צחי מלאך: זה בממוצע בין 1% ל-2.5% לשנה, תלוי בהיקף העסקה, בסוג המדינה, ברמת הסיכון שלה, אבל זה רמת המינימום.

<צחי מלאך: אנחנו לא גובים מעבר למינימום.

אראל מרגלית: כמה למדינה עולה לבטח את זה ברמת התקציב?

אראל מרגלית: כמה היא צריכה לשים בצד עבור זה?

<צחי מלאך: זה בדיוק ערבות המדינה, שהמדינה מעמידה לטובת העניין.

אראל מרגלית: כלומר, 80 מיליון שקל.

<צחי מלאך: לא, היא מעמידה ערבות מדינה בסך 800 מיליון שקל, שזה אמור לגבות במקרה של "דיפולט", שיהיה מאיפה לשלם.

<צחי מלאך: זה לא עולה כסף.

<טל רביב: את אותן הפרמיות ש"אשרא" גובה אנחנו רושמים בקרן חוץ-תקציבית שאמורה לשמש במקרה של "דיפולט".

אראל מרגלית: אני רוצה להבין את הטרנסקציה הפיננסית.

אראל מרגלית: אני קונה ביטוח, המדינה קונה ביטוח.

<צחי מלאך: לא, המדינה לא קונה ביטוח.

<צחי מלאך: המדינה מעמידה ביטוחים ליצואנים כדי שיוכלו לעשות עסקאות במדינות בעיקר מסוכנות ששם שוק הביטוח לא נמצא.

אראל מרגלית: איזה היקף עסקאות?

אראל מרגלית: לְמה אתה מגדיל, ממה לְמה?

<צחי מלאך: נכון להיום מסגרת ערבות המדינה היא 2.7 מיליארד דולר.

<צחי מלאך: אנחנו מגדילים את זה בעוד 800 מיליון דולר.

<צחי מלאך: זה יגיע ל-3.5 מיליארד דולר, שזה בערך 1.26% מהתמ"ג.

אראל מרגלית: כמה עולה לך תקציבית להגדיל את זה בעוד 800 מיליון דולר?

<צחי מלאך: זה לא עולה.

<צחי מלאך: זה ערבות מדינה.

<צחי מלאך: זה חוץ-תקציבי.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת, זה כסף מחולט, זה כסף שהמדינה מחלטת, שמה אותו בצד, לא משתמשת בו, צריכה להראות שהוא קיים למקרה של.

אורלי לוי אבקסיס: ..

<טל רביב: במחלקת ערבויות המדינה באגף החשב הכללי עבור כל תוכנית ערבויות שיש לנו – זו תוכנית אחת, יש לנו תוכניות נוספות של ערבויות – אנחנו מחשבים מה היקף ה"דיפולט" הצפוי ולו אנחנו דואגים שיהיה לנו מקור תקציבי, בין אם בתקציב מדינה ובין אם בפרמיות, כמו במקרה של "אשרא".

אראל מרגלית: ופה כמה זה?

<טל רביב: מה שצחי מלאך ציין קודם.

<צחי מלאך: ה"דיפולט" הממוצע – תלוי.

<צחי מלאך: אנחנו מחשבים את תוחלת הסיכון של התיק שלנו בכמה מאות מיליוני שקלים.

<צחי מלאך: יש את המקור הכספי הזה לאורך השנים.

<צחי מלאך: נכון, בשנים האחרונות לא היה איזה "דיפולט" משמעותי.

אראל מרגלית: יש לי עוד שאלה אחת.

אראל מרגלית: רבות מן החברות שמקבלות את זה הן חברות גדולות יחסית.

אראל מרגלית: האם יש לנו פה איזו התייחסות לחברות קטנות יותר?

<צחי מלאך: כן.

<צחי מלאך: במסגרת התוכניות של שר האוצר יש גם מוצר חדש שאנחנו משיקים, שזה ערבות שלנו לבנקים.

<צחי מלאך: זה מיועד בעיקר לעסקים קטנים ובינוניים שמייצאים עד לסכום של 50 מיליון דולר בשנה, כאשר ההון המרכזי הוא שאנחנו ניתן את הביטחונות לבנקים במקום היצואנים ונשחרר להם מזומן כדי לעשות פעילות.

אראל מרגלית: אני בעד.

אורלי לוי אבקסיס: אני בעד.

<שגית אפיק: רק שאלה קטנה.

<שגית אפיק: לא ביקשתם לקבוע תקופה.

<שגית אפיק: לפי החוק זה שנתיים.

<שגית אפיק: זה מה שאתם מבקשים?

<טל רביב: הפוליסות של "אשרא" הן כמובן ליותר משנתיים.

<טל רביב: התוקף של אישור ועדת הכספים הוא לשנתיים.

<שגית אפיק: כלומר, תבואו אלינו בעוד שנתיים אם תרצו להאריך או להוסיף או דבר אחר.

בצלאל סמוטריץ': למה זה נכון?

בצלאל סמוטריץ': מה מיוחד בשנתיים?

אורלי לוי אבקסיס: אתם מעריכים את הסיכון ב-2%?

<צחי מלאך: תלוי באיזו מדינה.

<צחי מלאך: בין אחוז ל-2.5% לשנה.

בצלאל סמוטריץ': למה נכון לאשר לשנתיים בכל פעם?

משה גפני: בגלל שלֵך תדע מה מתפתח.

משה גפני: אני חושב שזה זמן סביר.

משה גפני: שיבואו להגיד מה קורה שם.

בצלאל סמוטריץ': כלומר, לא שיש משהו מיוחד בקביעת השנתיים הללו.

משה גפני: לא.

משה גפני: כך תמיד.

בצלאל סמוטריץ': החוק מאפשר להאריך לשנתיים בכל פעם?

משה גפני: כן.

משה גפני: אפשר לאשר לשנה, אם יש לכך סיבה.

<שגית אפיק: הוועדה רשאית לאשר לתקופה פחותה משנתיים.

משה גפני: יש הערות נוספות?

<שאולי כצנלסון: אני סמנכ"ל כלכלה ושירותים מקצועיים במכון הייצוא הישראלי.

<שאולי כצנלסון: אם יורשה לי פה לדבר גם בשם היצואנים.

<שאולי כצנלסון: הנושא של ערבויות ומימון הוא אחד הנושאים החשובים והקריטיים בחסמים שעומדים בפני יצואנים.

<שאולי כצנלסון: עשינו לאחרונה עבודה גדולה, בוודאי גם העברנו העתק ליושב-ראש ועדת הכספים, על כל נושא החסמים והקשיים שיש כרגע בייצוא.

<שאולי כצנלסון: נושא הערבויות בהחלט נמצא כאחד הנושאים.

<שאולי כצנלסון: אנחנו תומכים מאוד בצעד הזה.

<שאולי כצנלסון: אנחנו חושבים שגם יש מקום להיכנס לתהליכי אישור הערבויות, אבל זה נושא אחר שאני חושב שאין צורך לדון בו כרגע.

<שאולי כצנלסון: בכל אופן, לגופו של עניין, אנחנו תומכים מאוד ומבקשים שהוועדה תאשר.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מי בעד אישור מסגרת ערבות מדינה לצורך יישום תוכנית סיוע לייצוא הישראלי?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד – 5

משה גפני: נמנעים – אין

משה גפני: אין נמנעים ואין מתנגדים.

משה גפני: הבקשה לאישור הערבות נתקבלה.

משה גפני: שיהיה לכם בהצלחה.

משה גפני: צריך להגביר את הייצוא.

משה גפני: מצבנו לא מרנין.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.