הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 13, 2015-10-27 14:30

אלי כהן: צהריים טובים, אנחנו מתכנסים כאן לדיון בהצעת חוק התכנית הכלכלית, דיון בפרק ט' (בנקאות), תיקון סעיף 21.

אלי כהן: בדיונים האחרונים שמענו את הנציגים השונים, שמענו את הנקודות.

אלי כהן: אני מבקש מנציגי משרד האוצר להתחיל בהקראת החוק.

<ברוך לוברט: בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 – בסעיף 1 – בהגדרה "התחייבות חיתומית", במקום "בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968" יבוא "בחוק ניירות ערך"; אחרי ההגדרה "חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות" יבוא: "חוק ניירות ערך" – חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968;"; התיקון מתחיל במספר תיקונים יחסית טכניים להגדרה של חוק ניירות ערך, כדי לאפשר במהלך החקיקה להפנות בלי השם הארוך שלו, וכן לעדכן את המונח של אגרות חוב בתעודות התחייבות, שזה המונח שהיום מקובל לפי חוק ניירות ערך.

<ברוך לוברט: בסעיף 21 – בסעיף קטן (א)(2), במקום "לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968" יבוא "לחוק ניירות ערך"; בסעיף קטן (ב) – במקום ההגדרה "ניירות ערך" יבוא: "כתב אופציה" – כהגדרתו בסעיף 35טז3 לחוק ניירות ערך; "ניירות ערך" – למעט מניות וכתבי אופציה המקנים זכות לרכוש מניות; "תעודות התחייבות" – כהגדרתן בסעיף 35א לחוק ניירות ערך, ובלבד שהן חייבות בתשקיף לפי סעיף 15 לחוק האמור;"; בהגדרה "מתן אשראי" – בפסקה (6) – ברישה, במקום הקטע החל במילים "באגרות חוב" עד המילים "(להלן – חוק ניירות ערך)" יבוא "בתעודות והתחייבות"; בפסקת משנה (א), ברישה, במקום "ובאגירות החוב" יבוא "ובתעודות ההתחייבות"; בפסקת משנה (ב), במקום "באיגרות חוב" יבוא "בתעודות התחייבות"; בפסקת משנה (ה), במקום "איגרות החוב, יבוא "תעודות ההתחייבות"; בפסקה (7), במקום הקטע החל במילים "באיגרות חוב שהונפקו" עד המילים "לחוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968" יבוא "בתעודות התחייבות" ובמקום "איגרות החוב" יבוא "תעודות ההתחייבות";

אלי כהן: האם יש הערות לסעיף 341 (1), (2)(א) ו-(ב)?

אלי כהן: בעד – פה אחד

אלי כהן: נמנעים – אין

<ברוך לוברט: אנחנו מגיעים עכשיו לפסקה (8) שאנחנו מוסיפים.

<ברוך לוברט: זה בעצם לב העניין.

<ברוך לוברט: אנחנו קובעים חריג לסעיף 21א(2).

<ברוך לוברט: אנחנו קובעים באיזה תנאים ניתן יהיה או באיזה מגבלות ניתן יהיה לתת אשראי ולהנפיק אגרות חוב ולא להיחשב כתאגיד בנקאי, כאשר הרישה של הסעיף מתנה את זה ואומרת שאם נקבע בחוק חובת רישוי לעיסוק במתן אשראי, רשימת המגבלות לא תחול לגבי בעל רישיון.

<ברוך לוברט: חוק הבנקאות קובע שיש שתי אפשרויות להיחשב לתאגיד בנקאי.

<ברוך לוברט: אחד, אם אתה גוף שמנהל פיקדונות ונותן אשראי כאחד, ובי"ת, אם אתה מנפיק אגרות חוב ונותן אשראי כאחד.

<ברוך לוברט: אנחנו מתייחסים רק לחלק השני, אנחנו לא נוגעים בחלק הראשון.

<ברוך לוברט: כל גוף, גם אחרי התיקון הזה, שינהל פיקדונות וייתן אשראי כאחד, ייחשב כתאגיד בנקאי.

<ברוך לוברט: בסעיף הזה אנחנו לא נוגעים.

<ברוך לוברט: אנחנו נוגעים רק בחלק השני, רק בגוף שמנפיק אגרות חוב ונותן אשראי כאחד.

<ברוך לוברט: אנחנו נותנים מספר החרגות שמי שעומד בהן לא יצטרך רישיון של תאגיד בנקאי.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים עוד מגבלה או למעשה עוד התניה שאומרת מראש שככל שיקום רגולטור חדש שיפקח על אותם גופים שיתנו אשראי, והגוף הזה שעוסק במתן אשראי יהיה לו רישיון מאותו רגולטור, הוא לא יצטרך לעמוד באותן מגבלות, הוא יוכל להנפיק אגרות חוב ולתת אשראי כאחד בלי רישיון של בנק ישראל, זאת כיוון שיש לו פיקוח על ידי הרגולטור החדש ולא על ידי הפיקוח על הבנקים.

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (7) יבוא: "(8) לעניין סעיף קטן (א)(2) מתן אשראי בידי תאגיד העוסק במתן אשראי, שמקורו, בין השאר, בתעודות התחייבות, בכפוף לתנאים המפורטים להלן, ואם נקבעה בחוק חובת רישוי לעיסוק במתן אשראי – בעל רישיון לפי החוק אמור אף אם לא מתקיימים התנאים האמורים:

<יעל מבורך: אנחנו מצמצמים פה קצת את הנוסח ביחס למה שמופיע בפני הוועדה.

<יעל מבורך: אנחנו לא בהכרח מדברים פה על רגולטור חדש, אנחנו מדברים על כל גוף שיש לו רישיון.

<יעל מבורך: זה יכול להיות רישיון מכל רגולטור שיש לו סמכויות בחוק.

<יעל מבורך: זה יכול להיות רגולטור חדש, זה יכול להיות רגולטור קיים.

<יעל מבורך: אנחנו לא קובעים את זה היום.

<יעל מבורך: יש שני אפיקים.

איילת נחמיאס ורבין: השאלה אם לא צריך לקבוע.

<יעל מבורך: יש אפיק שבו אין כרגע גוף שקיבל רישיון, כלומר, הוא לא מפוקח ולכן חלות עליו המגבלות, ואפיק שאין מגבלות, כאשר יש מנגנון פיקוח.

<יעל מבורך: אנחנו לא קובעים כרגע מה הוא מנגנון הפיקוח.

עיסאווי פריג': ברגע שיש מנגנון פיקוח על רגולטור אז כל הסעיף מבוטל.

<יעל מבורך: ההגבלות האלו לא חלות.

אלי כהן: זאת הכוונה.

איילת נחמיאס ורבין: ובתקופת הביניים?

אלי כהן: בתקופת הביניים נקבע, במסגרת הצעת החוק שמובאת פה לפנינו, מספר הגבלות.

אלי כהן: אחד, על הסכום, כלומר 2.5 מיליארד או 5 מיליארד בהתאם לאישור שר האוצר.

אלי כהן: בנוסף, מגבלות שמדברות על הדירוג.

אלי כהן: זאת גם צריכה להיות חברה ציבורית שעברה תשקיף על פי אישור רשות ניירות ערך.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא ללא פיקוח, אלא - -

אלי כהן: יש עוד מגבלות.

אלי כהן: בנוסף, המחזור של הגוף שמקבל את האשראי הוא מתחת ל-400 מיליון.

אלי כהן: כל המגבלות האלו, גם של רשות ניירות, גם של הדירוג, קיימות עד אשר, לצורך העניין, יקום הרגולטור.

אלי כהן: יקום הרגולטור - אמר לנו כאן ברוך ממשרד האוצר שצפויים להגיש את תזכיר החוק לוועדת השרים במהלך השבוע, השבועיים הקרובים - המגבלות האלו יוסרו.

<ברוך לוברט: צריך גם לזכור שיש לנו את חוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות.

<ברוך לוברט: יש לנו היום חוק שנותן מגבלות או נותן הגנה על לווים במקרה של הלוואות שהן חוץ בנקאיות.

<ברוך לוברט: יש חובת עריכת הסכם בכתב, יש גובה ריבית, שיעורי פיגורים, יש מגבלות על פירעון מוקדם.

<ברוך לוברט: מי שהיום אוכף את חוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות אלה בתי המשפט.

<ברוך לוברט: אנחנו סבורים שבתי המשפט הם לא רגולטור לצורך העניין הזה, ולכן אנחנו מקימים את הרגולטור החדש.

<ברוך לוברט: בתקופת המעבר, מעבר למה שאמר יושב-ראש הוועדה, יש לנו גם חוק קיים שנותן הגנה על הלווים.

<ברוך לוברט: זה לא שאנחנו נמצאים באיזה שהוא פער שאין בו הסדרה.

<ברוך לוברט: סך הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות שהנפיק התאגיד לציבור לא יעלה על שני מיליארד וחצי שקלים חדשים (בפסקת

<ברוך לוברט: הנקוב של תעודות התחייבות שנפרעו, ואם נפרעו בחלקן – החלק היחסי שנפרע; שר האוצר רשאי לקבוע תקרה גבוהה יותר שלא תעלה על חמישה מיליארד שקלים חדשים, וזאת לגבי כלל תעודות ההתחייבות או לגבי סוגים מסוימים של תעודות ההתחייבות;

<ברוך לוברט: הכנסתו השנתית בשנה שקדמה למועד מתן האשראי, לא עלתה על 400 מיליון שקלים חדשים או סכום אחר שקבע שר האוצר; שר האוצר רשאי לקבוע שאחוז מסוים מסך הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות שהנפיק התאגיד יינתן כאשראי ליחיד או לתאגיד שהכנסתו השנתית בשנה שקדמה למועד מתן האשראי, לא עלתה על 100 מיליון שקלים חדשים; תעודות ההתחייבות מדורגות במועד ההנפקה על ידי חברת דירוג בדרגת השקעה; בפסקה זו – "דרגת השקעה" – דירוג BBB- או Baa3 ומעלה; "חברת דירוג" – כהגדרתה בחוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי, התשע"ד-2014; האשראי הניתן אינו אשראי למטרות דיור שפירעונו מובטח על ידי אחד מאלה: רישום משכנתה; התחייבות לרישום משכנתה שבשלה

<ברוך לוברט: מישכון זכויות לגבי מקרקעין, הרשום

<ברוך לוברט: האשראי הניתן אינו אשראי שפירעונו מובטח

דירת מגורים: רישום משכנתה;

דירת מגורים: נרשמת הערת אזהרה;

דירת מגורים: לפי חוק המשכון, התשכ"ז-1967.";

אלי כהן: הסעיף הזה בא ואומר שקיימות בחוק מספר מגבלות שיוסרו עד שיהיה רגולטור.

אלי כהן: המגבלות שנקבעו מתייחסות לכך שזאת תהיה חברה ציבורית, המגבלות מתייחסות לכך שהיקף הגיוס מוגבל בין 2.5 ל-5 מיליארד שקלים, והמגבלות מתייחסות לכך שהגופים שיכולים לבוא ולקבל את האשראי הם גופים שהמחזור שלהם הוא מתחת ל-400 מיליון שקל.

אלי כהן: בעקבות הערות שעלו על ידי חברי הוועדה בפעם הקודמת נכנס גם התיקון שמדבר על כך שחלק מהאשראי יהיה לגופים שהיקף המחזור השנתי שלהם נמוך מ-100 מיליון שקל, על מנת לעודד עסקים קטנים ובינוניים.

אלי כהן: נקבע מנגנון ביקורת נוסף שמדבר על חברת דירוג.

אלי כהן: יש דבר נוסף שנכנס כאן בסעיף, שזה הסייג שאומר שלא ניתן לתת אשראי כנגד משכנתה.

אלי כהן: אנחנו לא רוצים שאנשים ייקחו אשראי כנגד דירת המגורים שלהם.

אלי כהן: אמרנו בנושא הזה שאנחנו חושבים ששוק המשכנתאות הוא שוק תחרותי יחסית לשוק הריכוזי שקיים לנו בתחומים האחרים, ולכן ביקשנו את המגבלה הזאת.

אלי כהן: זאת גם הייתה ההתייחסות של חבר הכנסת מקלב בשבוע שעבר.

יוסי יונה: בפעם הקודמת שהיינו פה בדיון חברי רועי פולקמן הדגיש נקודה מאוד מאוד חשובה שלאור הדברים החשובים שנשמעו כאן לא מקבלת ביטוי בניסוח החוק הזה, והיא הנקודה של מודרי אשראי.

יוסי יונה: אחת המצוקות היא שלחלקים גדולים של הציבור הישראלי אין כתובת לאן להגיע.

יוסי יונה: הייתה מחשבה בזמנו, שאני חושב שהיא הייתה מחשבה מאוד מאוד יפה מצידו של חברי רועי פולקמן, לעשות משהו בחקיקה הזאת כדי שיינתן מענה לקבוצות מודרות אשראי.

אלי כהן: הגופים האלה הם לא גמ"חים, אלה גופים עסקיים.

אלי כהן: אם אנחנו קובעים שאחוז מסוים צריך ללכת למודרי אשראי, צריך לבוא ולהגיד לבנקים ולגופים אחרים שייתנו, כי אתה לא יכול לבוא ולהשית דבר מסוים על הגופים האלה.

אלי כהן: יחד עם זאת, סוגיית מודרי האשראי היא סוגיה שניתנה לה מחשבה.

אלי כהן: יושב כאן רן מלמד, סמנכ"ל ב"ידיד", שמקדם ומוביל את הנושא הזה.

אלי כהן: אחרי הפגישה האחרונה, ויתקן אותי רן, היו שיחות עם משרד האוצר, עם נדב שמש, לדעתי גם עם יעל מבורך, על כך שאחת האפשרויות שנבחנת היא שהמדינה תעמיד ערבות של 50 מיליון שקל לטובת מודרי אשראי.

אלי כהן: מכיוון שיש כאן משהו סוציאלי שהוא לא עסקי, המדינה צריכה לשאת בו, לא הגופים העסקיים.

אלי כהן: אני שמח שהנציגים כאן ממשרד האוצר באים ובוחנים את הנושא הזה בנוגע לאוכלוסייה שצריכים לסייע לה.

אלי כהן: חבר הכנסת יונה, אני מקווה שקיבלת את תשובתך.

אלי כהן: אני באופן אישי מתכוון לבוא ולעקוב אחרי סוגיית מודרי האשראי.

עיסאווי פריג': בחוברת הזאת שחילקתם לנו כתוב כך:

עיסאווי פריג': " שוק האשראי למשקי בית, שוק האשראי לעסקים קטנים, והצעדים המרכזיים להגברת התחרות במערכת הבנקאות".

עיסאווי פריג': היום, כבוד היושב-ראש, ראיתי את התמונה שלך ב"ידיעות אחרונות", כאשר כתוב מתחתיה שאנחנו אמורים לאשר את החוק הזה.

עיסאווי פריג': כתוב שם כך: "לאפשר לגופים פיננסיים חוץ בנקאיים לגייס הון בהנפקת אג"ח, ולהשתמש במקורות ההון כדי להעמיד אשראי".

עיסאווי פריג': למי להעמיד אשראי, לעסקים קטנים?

אלי כהן: אכן.

עיסאווי פריג': ולבינוניים.

עיסאווי פריג': כתוב "ולמשקי בית".

עיסאווי פריג': זאת המטרה של החוק.

עיסאווי פריג': אני רוצה ליצור תחרות.

עיסאווי פריג': צריך רפורמה, אני לא מתנגד לרפורמה.

עיסאווי פריג': מטרת החוק היא להעמיד אשראי חוץ בנקאי לעסקים קטנים, בינוניים ולמשקי בית.

עיסאווי פריג': אני שואל אותך, אדוני היושב-ראש, האם 400 מיליון שקל זה עסקים קטנים.

עיסאווי פריג': מה, אנחנו עושים צחוק מעצמנו, אנחנו לוקחים את הכותרות האלו כמסווה בכדי לשחרר כסף?

עיסאווי פריג': סוגית ה-400 מיליון היא סוגיה מהותית.

אלי כהן: בסעיף 8(ב) כתוב כך: "מקבל האשראי הוא יחיד".

אלי כהן: המשמעות של יחיד היא משקי בית.

אלי כהן: ה-400 מיליון זה לא הסכום שאתה מקבל, ה-400 מיליון זה המחזור השנתי שלך.

אלי כהן: אחד הדברים שאנחנו לא רוצים שיקרו, חבר הכנסת עיסאווי פריג', זה לבוא ולדחוף לאנשים הלוואות.

אלי כהן: אם אנחנו נחייב מינימום, אנחנו נגרום לאנשים לבוא ולקחת הלוואות.

אלי כהן: הדבר העיקרי והמרכזי הוא הגדלת כמות האשראי.

עיסאווי פריג': למי?

אלי כהן: לעסקים קטנים ובינוניים.

עיסאווי פריג': לא קטנים.

אלי כהן: הוגש תיקון בעקבות הערות חברי הוועדה שהוקרא על ידי משרד האוצר.

אלי כהן: שם כתוב במפורש שאחוז מסוים יהיה מתחת ל-100 מיליון שקל.

עיסאווי פריג': ה-400 מיליון לא משרתים את מטרת החוק.

עיסאווי פריג': ההסתייגות שלי היא להגבל את זה עד 100 מיליון.

עיסאווי פריג': אם אנחנו מדברים על עסקים קטנים, אנחנו צריכים להיות כנים במה שיוצא לנו מהפה, לא להשתמש בכותרות לשם מטרות אחרות.

עיסאווי פריג': ההסתייגות השנייה שלי היא לסוגיית ה-2.5 מיליארד.

עיסאווי פריג': אני לא יודע איך הגעתם ל-2.5, מה המדד.

עיסאווי פריג': שאלתי בישיבה הקודמת, לצערי הרב לא קיבלתי תשובה.

עיסאווי פריג': אנחנו כבר בשלב מתקדם, אנחנו אחרי זה.

עיסאווי פריג': אני מסתייג מהסוגיה שמתחילה במשפט "שר האוצר רשאי לקבוע - -

רועי פולקמן: ראית את התיקון בנושא?

עיסאווי פריג': ראיתי.

עיסאווי פריג': כתוב ששר האוצר רשאי לקבוע תקרה גבוהה שלא תעלה על 5 מיליארד שקלים חדשים.

עיסאווי פריג': חברים, בואו לא נעשה מעצמנו צחוק.

עיסאווי פריג': הסוגיה ששר האוצר רשאי כאשר מציינים את הסכום זה לבוא בעקיפין.

עיסאווי פריג': יש להוריד את ה-5 מיליארד.

עיסאווי פריג': אני מציע ששר האוצר יהיה רשאי לתת יותר, באישור ועדת הכספים.

עיסאווי פריג': אנחנו לא יכולים להשאיר את הסוגיה הזאת פתוחה.

עיסאווי פריג': אני מציע לכתוב ששר האוצר רשאי לקבוע תקרה אחרת, באישור ועדת הכספים.

דוד ביטן: זאת הסתייגות הגיונית.

עיסאווי פריג': למה אתה יוצא מנקודת הנחה לתת גבוהה?

עיסאווי פריג': הדבר השלישי הוא לגבי (ב).

עיסאווי פריג': אתה ציינתם כאן ששר האוצר רשאי לקבוע אחוז מסוים.

עיסאווי פריג': מה האחוז המסוים?

עיסאווי פריג': אני רוצה לקבוע את האחוז.

עיסאווי פריג': 80% מסך הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות שהנפיק התאגיד יינתן כאשראי ליחיד ולתאגיד שהכנסתו היא כך וכך.

דוד ביטן: ואם לא תהיה לו דרישה, מה הוא יעשה?

עיסאווי פריג': אדוני, מה מטרת החוק?

עיסאווי פריג': מטרת החוק היא לעזור לעסקים קטנים.

דוד ביטן: הוא יקבל אשראי, אבל לא יהיה לו למי לחלק אותו.

עיסאווי פריג': מה מטרת החוק?

אלי כהן: מטרת החוק היא לטפל בין היתר בריכוזיות במערכת הפיננסית כך שלא יהיה רק גוף אחד.

עיסאווי פריג': אני מבקש לקבל הסבר מקצועי על הדירוג.

עיסאווי פריג': דיברנו על תקופת ההסדרה והרגולציה, על כך שזה לא יהיה דבר פתוח ושצריך לתחום את זה בזמן.

עיסאווי פריג': אין התייחסות לזה.

<אייל לב-ארי: לקבוע הוראת שעה לתיקון?

עיסאווי פריג': כן.

איילת נחמיאס ורבין: זה עלה בדיון.

עיסאווי פריג': אתה לא יכול לשים דברים ללא פיקוח לנצח.

אלי כהן: אני אסביר את הדירוג.

אלי כהן: לכל חברה בודקים את האיתנות הפיננסית.

אלי כהן: יש סולם דירוג שמתחיל מ-d עד טריפל a, שזה הכי טוב.

אלי כהן: בכל דירוג יש לנו ,לצורך העניין, הפרדה בין דירוג ספקולטיבי לדירוג בדרגת השקעה.

אלי כהן: דירוג ספקולטיבי הוא דירוג בעל רמת סיכון גבוהה, ויש דירוג בדרגת השקעה.

אלי כהן: טריפל b מינוס ומעלה או baa3 נחשבים הרף המינימאלי לדרגת השקעה.

אלי כהן: כל חברה בודקים ונותנים לה ציון.

אלי כהן: יש 24 דרגות.

עיסאווי פריג': זה נמצא בחוק הבנקאות?

אלי כהן: המונחים, כפי שאתה רואה, של טריפל b3 או טריפל b מינוס לקוחים מהגדרת הסדרת הפעילות של חברות דירוג האשראי שחוקק בשנת 2014.

<שרה קנדלר: דרגות ההשקעה לא מוגדרות בחוק, הן נקבעות על ידי חברות דירוג האשראי.

<שרה קנדלר: לא התערבנו.

עיסאווי פריג': זה לא מוגדר בחוק, זה נקבע על ידי חברות דירוג האשראי.

עיסאווי פריג': זה לא היה בהצעה המקורית.

אלי כהן: אתה מציע להוריד את זה?

דוד ביטן: מה יקרה אם ישנו את האותיות?

דוד ביטן: זה דבר שהוא קבוע לכל החיים?

איילת נחמיאס ורבין: דוד, אין דבר כזה.

איילת נחמיאס ורבין: יש דירוג.

אלי כהן: חבר הכנסת עיסאווי, האם אתה מציע לבטל את הסעיף של הדירוג?

עיסאווי פריג': כן.

<יעל מבורך: ההוספה הזאת היא הוספה שעלתה פה בוועדה על-מנת להעלות את רמת החברות מעצם זה שיש להן דירוג.

רועי פולקמן: זה כאילו מאבטח את ההשקעה.

אלי כהן: המשמעות של ההצעה שלך, חבר הכנסת עיסאווי, היא שעד שאין רגולטור אתה מרווח את המסננת.

אלי כהן: זאת המשמעות.

אלי כהן: אתה נשאר בהסתייגותך?

עיסאווי פריג': אני רוצה לשמוע חוות דעת יותר מקצועית בסוגיה.

<יעל מבורך: מה השאלה?

עיסאווי פריג': מה מידת תרומתו של דירוג החברות, שזה דבר שלא מעוגן בחוק, לסוגיית החוק?

עיסאווי פריג': אני מגביל את מתן האשראי לקבוצה מצומצמת, למה?

<יעל מבורך: הנושא עלה פה בוועדה מתוך הרצון להפוך את החברות האלו למשהו שיש עליו עוד עין, עוד רשת של ביטחון, אם תרצה.

<יעל מבורך: בעצם זה שחברה הולכת לקבל דירוג והיא מראה לחברת הדירוג מה ה-reputation שלה, מה מודל החיתום שלה, איזה ביטחונות היא מקבלת בגין ההלוואות, זה נותן איזה שהוא סממן.

<יעל מבורך: דירוג יותר טוב הוא אינדיקטור לזה שהחברה הזאת היא חברה יותר טובה, לכן מי שקונה את האג"ח שלה יכול להרגיש יותר בטוח.

עיסאווי פריג': בכדי להגיע למנגנון שאת אומרת אני לא צריך ללכת לחברות האשראי עם הדירוגים שלהן.

אלי כהן: חבר הכנסת עיסאווי, האם אתה משאיר את ההסתייגות או מושך אותה?

עיסאווי פריג': אני רוצה לפתוח את המסננת.

עיסאווי פריג': אני רוצה שהציבור הקטן יוכל לגשת ולקחת את האשראי.

אלי כהן: זה לא קשור לציבור.

<ברוך לוברט: הדירוג הוא על נותן האשראי, לא על מקבל האשראי.

<ברוך לוברט: דרגת ההשקעה עצמה מקובלת גם בשוק ההון.

<ברוך לוברט: יש לנו תקנות כללי השקעה שהדרגה הזאת מופיעה גם שם.

<ברוך לוברט: שם היא מופיעה בחקיקה משנה.

דוד ביטן: אני חושב שיש משהו בהערה של חבר הכנסת פריג' לסעיף (א).

אלי כהן: אתה מדבר על אישור ועדת הכספים?

איילת נחמיאס ורבין: לא, הוא מדבר על התקרה של ה-5 מיליארד.

אלי כהן: מה סך היקף האשראי במשק שניתן היום לבנקים, לאנשים פרטיים וכן הלאה?

<כפיר בטט: בנקים נותנים כ-900 מיליארד אשראי.

אלי כהן: כלומר, גם 5 מיליארד זה פחות מאחוז.

עיסאווי פריג': זה לא משנה.

עיסאווי פריג': אתה נותן את זה ללא פיקוח.

איילת נחמיאס ורבין: אני חתומה על הצעת החוק, אני גם חתומה על הנושא הזה של הלוואות חוץ בנקאיות, כי אני חושבת שהנושא הזה מאוד מאוד חשוב, אבל אני מאוד חוששת מההחמצה שתהיה פה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה מהלך מאוד מאוד חשוב.

איילת נחמיאס ורבין: אני מברכת את הוועדה על כל העבודה שנעשתה כאן, וברור שנעשתה כאן עבודה רבה, אבל אני חושבת שיש פה החמצה עם העניין של ה-400 מיליון שקלים.

איילת נחמיאס ורבין: אני יודעת שבצדק אתם מכוונים לשוק החברות הקטנות והבינוניות, אבל כשמדובר פה ביחיד זה קצת, בעיני, מחוץ להקשר.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שלא היחידים אמורים ליהנות מהעניין הזה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו הרבה יותר צריכים להיות ממוקדים ומפוקסים בחברות קטנות ובינוניות.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו צריכים לראות אם אנחנו יכולים להוריד את הסכום כדי לאפשר ליותר חברות ליהנות מאשראי איכותי ופחות יקר.

איילת נחמיאס ורבין: אמנם אנחנו נמצאים במציאות שבה אנחנו מנסים להפחית את רמות הרגולציה, אבל אני חושבת שאתם מוכרחים לנקוב בזמן עד שיהיה רגולטור מפקח על העניין הזה.

איילת נחמיאס ורבין: אי אפשר שהחוק הזה יצא לדרך, הרכבת תעזוב את התחנה מבלי שאנחנו יודעים לוחות זמנים ליישום החוק.

איילת נחמיאס ורבין: זה בד בבד עם זה ש"יולבש" רגולטור על התהליך.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזאת יכולה להיות החמצה מאוד מאוד גדולה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שבשוק הפיננסים שאלי מגיע ממנו, וגם אני מכירה אותו די מקרוב, יש הרבה פעמים חפיפה בין רגולטורים, יש הרבה מאוד בעיות.

איילת נחמיאס ורבין: לצערי, אלי, אני חוששת שזה חלק מהסיבה שאף אחד לא ממהר להביא לכאן רגולטור מפקח.

איילת נחמיאס ורבין: הפיקוח על הבנקים לא רצה את זה.

איילת נחמיאס ורבין: הפיקוח על שוק ההון, אלי, לא מת על החוק הזה.

איילת נחמיאס ורבין: רשות ניירות ערך בטח לא רוצה לפקח על גופים נותני אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים למה אלי הביא את הצעת החוק הזאת לפה.

איילת נחמיאס ורבין: בהוראות המעבר של החוק חייבת להיות הוראה שאומרת עד מתי החוק מתקיים ללא פיקוח.

אלי כהן: חברת הכנסת ורבין, אני מבין שההסתייגות שלך היא לבוא ולקבוע שתהיה הוראת שעה.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, גם הוראת שעה, וגם להוריד את הסכום מ-400 מיליון.

אלי כהן: לאיזה סכום?

איילת נחמיאס ורבין: אני הייתי שמחה מאוד שזה יהיה 100 מיליון שקל, אבל אני אבין אם מכל מיני סיבות אתם בשלב הראשוני תלכו על 200 מיליון שקלים.

עיסאווי פריג': למה לא ללכת בהסכמה?

איילת נחמיאס ורבין: אני מודה ומתוודה שכשאני מסתכלת על חברות במשק, אני לא מבינה למה אי אפשר ללכת על 100 מיליון שקל.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד חברות יצואניות קטנות בסכומים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה משהו שאפשר ללכת עליו.

<אייל לב-ארי: את מבקשת להוריד ל-200 או ל-100?

איילת נחמיאס ורבין: אני מעדיפה 100.

עיסאווי פריג': הם מגדירים עסק קטן עם 100 מיליון מחזור.

עיסאווי פריג': למה לא נאחזים בזה?

עיסאווי פריג': מוגדר במשרד האוצר שעסק קטן הוא 100 מיליון.

רוברט אילטוב: קטן ובינוני.

אלי כהן: יעל, אני מבקש שתרשמו את הסוגיה ותתייחסו אליה.

<טידה שמיר: אני חושבת שבחוק שעוסק בתחום שעליו אמון בנק ישראל חשוב שחברי הכסת ישמעו את עמדת בנק ישראל לא כהסתייגות ולא כהתנצחות.

<טידה שמיר: אנחנו ביקשנו להפיץ נייר שיעמוד לנגד חברי הוועדה.

אלי כהן: אנחנו לא בישיבה הראשונה.

אלי כהן: קיבלתם אפשרות לבוא ולהתייחס.

אלי כהן: אמרתם את הערותיכם הכוללות על החוק.

<טידה שמיר: בישיבה הראשונה הוצגה מצגת על ידי משרד האוצר.

<טידה שמיר: אני חושבת שחברי הכנסת צריכים לשמוע את עמדת בנק ישראל המקצועית.

<טידה שמיר: אני עכשיו משמיעה את מה שהנגידה ביקשה מאיתנו להשמיע.

<טידה שמיר: אני רוצה להתייחס להצעת החוק כפי שהונחה בפני הוועדה.

<טידה שמיר: עמדתנו היא שאנחנו תומכים בתחרות.

<טידה שמיר: אנחנו חושבים שהתחרות לא רק חשובה, היא אפילו הכרחית.

<טידה שמיר: אנחנו חושבים שנכון להחריג גופים שמגייסים אגרות חוב בתקרה המוצעת של עד 2.5 מחוק הבנקאות (רישוי), הכל בכפוף להסדרה ופיקוח.

<טידה שמיר: פה אין הסדרה ופיקוח.

<טידה שמיר: ההסדרה והפיקוח שצריך לתת בתחום של מתן אשראי מתוך כספי ציבור הוא הגנה על אותם לווים מפני עמלות מופרזות, הגנה מחוסר הבנה של תנאי ההלוואות, הגנה מלדחוף הלוואות לכאלה שבסוף יגיעו לחדלות פירעון.

<טידה שמיר: חוק ניירות ערך ודירוג של חברות אשראי לא נותן את ההגנה הזאת.

<טידה שמיר: חוק ניירות ערך ודירוג של חברות אשראי לא נותן את ההגנה ליציבות המשק.

<טידה שמיר: ההגנה היציבותית בתחום המסוים הזה יכולה להדביק את כל המשק, כי ניתן אשראי היום אבל בסוף לא יהיה אשראי לאף חברה.

<טידה שמיר: לצורך זה נדרשת ההסדרה ונדרש הפיקוח.

<טידה שמיר: אני מוכנה להתייחס גם לתנאים הקיימים, אבל אל תקראו לזה הסדרה ופיקוח.

<טידה שמיר: אנחנו תומכים באפשרות לתת אשראי מתוך גיוס אגרות חוב, הכל בכפוף להסדרה ופיקוח.

<טידה שמיר: כמו שאמרו פה כמה מחברי הוועדה, יש כרגע הצעת חוק שמונחת לנושא הזה.

<טידה שמיר: מה הבהלה?

<טידה שמיר: למה אנחנו צריכים להקריב את האינטרסים של הציבור, את ההגנה על הצרכן וההגנה על היציבות במהירות?

איילת נחמיאס ורבין: למה אתם לא מסיימים לפקח על זה?

<טידה שמיר: לא רק שאנחנו חושבים שזה לא יעודד את התחרות כי אי אפשר לשכלל שוק בלי הסדרה ופיקוח, אלא אנחנו חושבים שהוא יקשה והוא ייצור עוד יותר ריכוזיות, כי הוא יאפשר בתקופת הביניים למספר שחקנים מצומצם לגייס אגרות חוב, מה שייצור חסמי כניסה לתחום שהוא גם כך ריכוזי באשראי החוץ בנקאי.

<טידה שמיר: זאת עמדתנו לגוף ההצעה.

<טידה שמיר: שלשום הכניסו פה משהו שמטלטל יסודות עולם.

<טידה שמיר: נראה כאילו זה תיקון לתת סעיף שאומר שרישוי כלשהו יכול להיות מונפק בלי שום הגבלה.

<טידה שמיר: זה לא שינוי של תת סעיף, זה שינוי שמרוקן מתוכן את חוק בנקאות (רישוי), את הסמכויות שהמחוקק הפקיד בידי בנק ישראל כאחראי על יציבות המערכת הבנקאית.

<טידה שמיר: המערכת הבנקאית היום היא לא רק מי שמקבל פיקדונות.

<טידה שמיר: זה לא רק אצלנו, זה בכל העולם.

<טידה שמיר: מערכת הבנקאות היום היא על מי שנותן אשראי מתוך כספי ציבור, בין אם הוא גייס את זה מפיקדונות, בין אם הוא גייס את זה מאגרות חוב.

<טידה שמיר: לעשות שינוי כל כך דרמטי בחטף, כאילו בהערת שוליים להצעת חוק, בלי התייחסות להתנגדות של הגורם, בלי דיון מעמיק בממשלה ובלי דיון ציבורי, זה דבר שלא ייעשה.

<טידה שמיר: אני לא חושבת שחברי הוועדה הזאת מוכנים לתת לזה יד.

אלי כהן: אני יודע שיש איזו שהיא הערה ספציפית שבנק ישראל רצה להעיר.

אלי כהן: האם את רוצה להגיד את ההערה הספציפית?

<טידה שמיר: בנק ישראל מסכים לגופים עד 2.5 מיליארד שקלים או לתקרה אחרת שתקבע, הכל בכפוף להסדרה ולפיקוח מתאימים.

<טידה שמיר: אנחנו מתנגדים בתוקף לכך שברגע שיהיה איזה שהוא רישוי זה יוצא מתחום סמכותו של בנק ישראל.

<טידה שמיר: זה התיקון.

<טידה שמיר: לא היה על זה דיון.

אלי כהן: אני יודע שהיו שיחות מוקדמות בנושא הזה.

אלי כהן: מה שבנק ישראל מבקש – תתקני אותי אם אני טועה – זה שהסרת המגבלות לא תתייחס לסוגיית הסכום.

<טידה שמיר: בכלל לא.

<טידה שמיר: בנק ישראל לא מוכן לתוספת שהוספה שאומרת שברגע שיהיה איזה שהוא רישוי, שאותו כבר יש היום - -

עיסאווי פריג': אלי, אני מעמיד את זה כהסתייגות.

עיסאווי פריג': אני מבקש למחוק את האדום שלא היה בהצעה המקורית.

רוברט אילטוב: אני רוצה לטעון נושא חדש.

<רונן סולומון: אני מתייחס לסעיף שהוסף רק היום.

<רונן סולומון: אני מדבר על סעיף (ה).

<רונן סולומון: יש עכשיו איזה סוג של חטא על פשע.

<רונן סולומון: נוסף פה איזה משהו שהוא עוד יותר בעייתי.

<רונן סולומון: אנחנו עלולים להגיע למצב שלא יינתנו הלוואות למשקי בית.

<רונן סולומון: מה זה אומר?

<רונן סולומון: חברה שנותנת הלוואה תרצה איזו שהיא בטוחה מסוימת.

<רונן סולומון: למשק בית אין מלאי, אין מחסנים, אין רכבים.

<רונן סולומון: למשק בית אין בדרך כלל איזו שהיא בטוחה לשעבד.

<רונן סולומון: אני מבין שהוועדה לא רוצה שאנשים ייקחו הלוואות לטובת קניית דירות חדשות או לא חדשות.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו לא רוצים שהוא ישעבד את הבית שלו.

אלי כהן: הערת את הערתך גם בפעם הקודמת בנושא האשראי.

אלי כהן: הנושא הזה הובהר.

<רונן סולומון: לא יהיו פה הלוואות למשקי בית.

<רונן סולומון: אנחנו נגיע למצב שהחוק הזה מעוקר משורש, לא יינתנו הלוואות למשקי בית.

אורי מקלב: אם יש לך חלק מסוים בדירה שנייה, תוכל לשעבד את זה לצורך קבלת המשכנתה.

<רן מלמד: אני רוצה להתייחס לסעיף (א), למילים "רשאי לקבוע".

<רן מלמד: לימדה אותי לפני זמן לא רב המשנה ליועץ המשפטי של הכנסת , עו"ד אתי בנדלר.

<רן מלמד: שאלתי אותה מה המשמעות של המילים "רשאי לקבוע".

<רן מלמד: היא אמרה שזה לא שהוא רשאי לקבוע, אלא הוא צריך לקבוע.

<רן מלמד: אם הוא צריך לקבוע, בוא נכתוב לו תוך כמה זמן הוא יקבע.

<רן מלמד: הוא יצטרך לעמוד בקביעת הזמן הזאת.

<רן מלמד: בניגוד למה שיושב-ראש הוועדה אמר, בסעיף (ב) יחיד לא חייב להיות משק בית.

אלי כהן: הוא יכול להיות גם משק בית.

<רן מלמד: יחיד יהיה עוסק מורשה שיכול לנהל עסקים עד 5, עד 10 מיליון שקלים ואפילו יותר, כמו מגדלי פרחים וכדומה שהם הרבה פעמים עוסקים מורשים ולא חברות.

<רן מלמד: אני לא רואה פה את האבחנה של משקי בית.

<רן מלמד: במהלך השבוע האחרון היו לי לא מעט שיחות עם מנהלים ובעלים של חברות חוץ בנקאיות שאמרו חד משמעית: משקי הבית לא מעניינים אותנו.

<רן מלמד: כאן האוצר יצטרך להגיד מה מטרת החוק, להגיד מה ההגדרה של עסקים, האם הולכים להגדרה של עסקים בינוניים לפי מה שהבנקים קובעים, או שהולכים לפי מה שהקרן לעסקים קטנים קובעת.

<רן מלמד: אני חושב שיש פה נקודה שהיא משמעותית.

<רן מלמד: אני מודה לחברי הוועדה שהכניסו את נושא הנדל"ן.

<רן מלמד: אני חושב שאסור לוותר על הנושא הזה.

<רן מלמד: אסור בשום פנים ואופן לתת למשכן.

<רן מלמד: משפט אחרון שמתקרב במידה מסוימת לבקשה של בנק ישראל על הפיקוח וההסדרה.

<רן מלמד: כתוב פה במסמך שהוועדה ביקשה שהתיקון יהיה בהוראת שעה לשנתיים, אלא אם כן הצעת החוק בנושא הרגולטור תאושר על ידי הכנסת.

<רן מלמד: אני חושב ומבקש מכל חברי הכנסת שיהיו פה, לעשות בדיוק את הדבר הזה.

רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, אני כמובן מתחבר לדברים שנאמרו פה לגבי העסקים הקטנים.

רוברט אילטוב: אני הייתי יושב-ראש הוועדה לעסקים קטנים בכנסת הקודמת.

רוברט אילטוב: צריך להחליט מה זה עסק קטן ובינוני, מה הגדרתו, לא יום אחד נוח לנו שזה 100 מיליון שקל, מחר נוח לנו שזה 400 מיליון שקל.

רוברט אילטוב: ההגדרה צריכה להיות מאוד ברורה.

רוברט אילטוב: אני חושב שעסק קטן ובינוני מגיעים ל-100 מיליון, כל השאר הם קצת יותר גדולים מעסק קטן ובינוני.

רוברט אילטוב: צריך להגדיר פה בצורה מדויקת מה האחוז, כדי שכללי המשחק יהיו ברורים.

רוברט אילטוב: בהקשר למה שנאמר פה על ידי בנק ישראל שהוא גוף מקצועי במתן האשראי במדינת ישראל.

רוברט אילטוב: לא נעשתה איתו התייעצות.

רוברט אילטוב: הוכנס פה סעיף.

רוברט אילטוב: אני אטען לנושא חדש אם אני לא אקבל תשובות ברורות.

רוברט אילטוב: בנק ישראל לא שייך לממשלת ישראל.

רוברט אילטוב: זה גוף שמתנהל באופן עצמאי.

רוברט אילטוב: בטח בסוגיות כאלו צריך להתייעץ איתו כדי לקבל החלטות.

רוברט אילטוב: אם התשובות של הדרג המקצועי לא יהיו מתאימות, אני אטען לנושא חדש, כאשר הנושא הזה יצטרך לחזור לממשלה כי החוק הוא ממשלתי.

רוברט אילטוב: אתה לא רוצה לעשות פה מחטף.

רוברט אילטוב: לבנק ישראל יש פה מה להגיד.

אורי מקלב: אנחנו מגבילים את הבטוחה על ידי כך שהיא לא תהיה דירת המגורים.

אורי מקלב: האם אפשר שהבטוחה והמשכון יוכלו להיות אם יש לך דירה שנייה?

אורי מקלב: אני חושב שבכך נגדיל את האנשים שיכולים לקבל את האשראי הזה, הם לא יצטרכו ללכת למקומות אחרים שאנחנו לא רוצים.

אורי מקלב: אנחנו נעשה את האיזון הנכון בין מצב שלא נוביל אנשים לקחת אשראי ולמשכן את הבית הפרטי שלהם, ומצד שני נקל עליהם בקבלת האשראי על ידי זה שהם יוכלו לרשום כבטוחה עוד נכס שיש להם או חלק מנכס שיש להם.

אורי מקלב: אני מבקש לכלול את זה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על 400 מיליון.

אורי מקלב: אתה דיברת על מאזן, על תקציב.

אורי מקלב: מה זה אומר הכנסתו השנתית?

אורי מקלב: מהנוסח עולה שהכנסתו השנתית היא רווחים של 400 מיליון.

אורי מקלב: למה הניסוח הזה?

רועי פולקמן: זאת הגדרה חשבונאית.

רועי פולקמן: הכנסה זה מחזור, לא רווח.

אורי מקלב: זאת המילה המקצועית למחזור?

עיסאווי פריג': מחזור זה מעסק, הכנסה שנתית זה יותר ממקור אחד.

עיסאווי פריג': אם יש לי הכנסה משכר דירה, היא חלק מההכנסה.

אלי כהן: מחזור זה לא רווח.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו והסכמנו לכך שעד התקופה שתהיה רגולציה אנחנו נגן על אותו לקוח.

אורי מקלב: באתם ואמרתם שתהיה לו הגנה לא פחותה ממה שיש היום ללקוח שלוקח הלוואה מהבנק.

אורי מקלב: האם גם היום, בתקופה עד שתהיה רגולציה, הוא יקבל את אותה הגנה מינימאלית שיש היום ללקוח בבנק?

אורי מקלב: את אמרת שלא.

אורי מקלב: אנחנו שמענו כאן דברים אחרים.

אורי מקלב: אנחנו שמענו ממך שלא ייגרע ממה שהיה עד היום בחלק של הפיקוח.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להפקיר את הלקוחות של הבנקים.

אורי מקלב: בסוף יקחו החברות האלו, יטילו על אנשים, בגלל אחד שאיחר בתשלומים, סעיפים כאלה שהם לא מכירים.

אורי מקלב: גם הבנקים יודעים טוב טוב לנצל איזו סטייה מההסכם שיש לך.

אורי מקלב: מטילים 21% ריבית אם אדם מאחר בתשלום שלו.

אורי מקלב: אתה הופך ללקוח משפטי כשהבנק מחליט.

אורי מקלב: אם איחרת בתשלום של 5% מההלוואה, כל ההלוואה עומדת לפירעון מידי.

אורי מקלב: כל ההלוואות שלקחת מהבנק, אם זה רכב, אם זה עסק, חוץ מדיור, עומד לפירעון מידי, כאשר על זה תשלם 21% ריבית.

עיסאווי פריג': יהיה יותר גרוע.

אורי מקלב: אם הרגולציה המינימאלית שיש היום על הבנקים לא תחול, אני חושב שאסור לעשות את זה.

אלי כהן: יש היום חוק שהוגש ועבר בקריאה ראשונה בנוגע להסדרת הלוואות חוץ בנקאיות.

אלי כהן: הוא הוגש על ידי משרד המשפטים.

אלי כהן: נכון להיות יש תקרה שאומרת שבמימון חוץ בנקאי אפשר לתת ריבית מקסימאלית של פי 2.5 מהריבית הממוצעת שעומדת היום על 9%.

אלי כהן: כיום לבנקים אין מגבלה.

אלי כהן: בהצעת החוק שהגישה חברת הכנסת שקד, שאני בטוח שכוונותיה טובות, נכנס באחד הסעיפים האחרונים שמתכוונים להעלות את התקרה לבנקים מ-9% ל-20%.

אלי כהן: זה לא בחוק הזה.

אלי כהן: אני מתנגד לנושא של העלאת התקרה מ-9% ל-20%.

אלי כהן: אמרתי את זה לשרה שקד.

אלי כהן: אני חושב שהיא תפעל לשינוי.

אלי כהן: ככה נעשה בקריאה שנייה ושלישית.

אורי מקלב: האם החוק הזה ישמור על הלווים ועל הלקוחות?

<טידה שמיר: רק אם הוא ייכנס לתוקף.

אורי מקלב: להתחיל להכין את ההלוואות זה רק אחרי שהחוק הזה יאושר.

אלי כהן: צריך לזכור מה התיקון הזה אומר.

אלי כהן: גם היום יש גופים חוץ בנקאיים.

אלי כהן: גם היום גופים חוץ בנקאיים באים ונותנים אשראי.

עיסאווי פריג': הם לא מגייסים אג"ח.

אלי כהן: היום אנחנו רוצים לתת להם אפשרות להגדיל את האשראי על ידי כך שיהיו להם יותר מקורות.

אלי כהן: אנחנו חושבים שהגדלת המקורות והגדלת מספר השחקנים - -

אורי מקלב: של מי תהיה הרגולציה הזאת?

עיסאווי פריג': אין.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לעשות טוב, אנחנו לא רוצים שבגלל שאחרים לא יתנהלו נכון נפתח פה פתח.

עיסאווי פריג': נותנים פה 2.5 מיליארד שקל מכספי הפנסיה ל-2,3 שחקנים.

עיסאווי פריג': זה החוק.

<ברוך לוברט: התיקון של שרת המשפטים לחוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות הוא תיקון לחוק קיים, הוא תיקון שבא לשפר חוק קיים.

<ברוך לוברט: בחוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות יש הסדרה של הגנות ללווים שכבר היום קיימות.

<ברוך לוברט: אותם גופים כבר היום מלווים לציבור.

<ברוך לוברט: ההגנות האלו ממשיכות וימשיכו להישאר.

<ברוך לוברט: יש שם חובת עריכת הסכם בכתב, יש שם מגבלות על גובה הריבית, יש שם שיעורי ריבית פיגורים, יש שם מגבלות לגבי אפשרות לפירעון מוקדם.

<רן מלמד: אין רגולטור, אין עיצומים, אין כלום.

<ברוך לוברט: בתי המשפט הם אלה שאוכפים את החוק.

<ברוך לוברט: אין רגולטור, לכן אנחנו מביאים הצעת חוק ממשלתית שתשפר את המצב.

<ברוך לוברט: צריך לזכור שגם ללא הצעת החוק הממשלתית יש עדיין חוק במדינת ישראל שמסדיר את הנושא, מסדיר את ההגנה על הלווים.

שולי מועלם-רפאלי: בהתבסס על זה שמתחיל התהליך עם הצעת החוק, האם אנחנו יכולים ששתי ההצעות האלו ייכנסו יחד?

<טידה שמיר: זה מה שאנחנו מבקשים.

שולי מועלם-רפאלי: האם זה משהו מציאותי, אדוני היושב-ראש?

אלי כהן: הכוונה היא לבוא ולקדם את החוק הזה מתוך מטרה לטפל בנושא של הריכוזיות שקיימת במערכת הפיננסית, כאשר במקביל לקדם את תזכיר החוק לגבי הקמת הרגולטור הנוסף.

אלי כהן: מתי היא אמורה להיות?

<ברוך לוברט: התכנית היא להגיע לדיון.

<ברוך לוברט: אנחנו מקווים לאשר את זה בוועדת שרים ביום ראשון הקרוב, כאשר מיד אחרי זה להדפיס בכחול ולהניח את זה בכנסת.

אלי כהן: יש כאן נקודה שהעלה בנק ישראל בנושא של הסרת המגבלות.

אלי כהן: בהצעת החוק הממשלתית הייתה הגבלה אחת בלבד, כאשר ההגבלה דיברה על הסכום שאותו אפשר לגייס, כלומר, עד 2.5 מיליארד שקל ועד 5 מיליארד שקל באישור השר.

אלי כהן: כאן נוספו, במסגרת הדיונים בוועדה, מגבלות נוספות.

אלי כהן: על מנת לא לפתוח נושא של דיון נוסף, ועל רקע שיחות שהתקיימו עם בנק ישראל, אני אבקש מנציגי האוצר לשקול שכל המגבלות החדשות שיתווספו יוסרו, ושהמגבלה של ה-2.5 מיליארד או עד 5 מיליארד באישור השר כפי שהייתה במקור תישאר בעינה, ואז ככה לא יהיה נושא חדש.

רוברט אילטוב: יש טענה של בנק ישראל על כך שעל חלק מהנושאים בסעיף (ג)(8) לא הגיעו איתם לאיזה שהן הבנות או שיחות, ולכן הם מתנגדים לדבר הזה.

אלי כהן: הם מתנגדים לכל ההצעה.

<טידה שמיר: זה לא נכון.

רוברט אילטוב: זה לא מה ששמעתי.

רוברט אילטוב: אני שמעתי על מה שהוסף באדום.

רוברט אילטוב: לא דובר איתם ולא עם הממשלה.

רוברט אילטוב: הם גוף מקצועי.

רוברט אילטוב: אולי יהיו נקודות בתוך הממשלה לשינויים.

רוברט אילטוב: זה שינוי שהוא מבחינת בנק ישראל שינוי מהותי.

רוברט אילטוב: אני עדיין לא קיבלתי תשובה.

דוד ביטן: אתה יודע שאם זה לא עבר בממשלה, ואם אף משרד לא אמר שיש בעיה עם זה, אז אין בעיה.

דוד ביטן: יש הרבה תיקונים.

רוברט אילטוב: כולם רוצים שהחוק יעבור ויהיה אשראי במשק, אין פה ויכוח.

רוברט אילטוב: גם בנק ישראל אומר את זה.

רוברט אילטוב: אם הדבר הזה כל כך מהותי לבנק ישראל, למה לא לשבת איתם רבע שעה ולהבהיר את הדברים?

אלי כהן: האם הסוגיות האלו עלו בשיחות עם בנק ישראל?

אלי כהן: אני יודע שהם ביקשו להכניס לחוק רק את התיקון של ה-2.5 וה-5 מיליארד שקל.

אלי כהן: זה היה התיקון שלהם.

עיסאווי פריג': הגישה לא נכונה.

עיסאווי פריג': אתה אומר: אני רוצה לחזור למקור בכדי שלא יהיה - - ?

אלי כהן: זה לא מה שאמרתי.

<נתן זוסמן: כמו שאמרנו, אין לנו התנגדות עקרונית להחרגה של מתן אשראי בסכומים קטנים, הכל בכפוף לפיקוח, ולכן הרישה שנוספה מהדיון לפני שבוע לעכשיו היא זו שלא מקובלת עלינו.

<נתן זוסמן: העמדה שלנו היא לחזור לחוק כפי שהוצע לפני שבועיים בישיבה שהייתה בשבוע שעבר, תחת ההנחיה שמקובלת על רוב חברי הכנסת, שהתחולה של אותו דבר תהיה בכפוף למעבר החוק שברוך טוען שביום ראשון יעבור.

<נתן זוסמן: אין לנו בעיה לכשיעבור החוק ההוא ויותקנו תקנות, לאפשר את הנוסח שהיה לפני שבוע בלי הרישה שפותחת פתח מאוד רחב לכל מיני גופים שלא פועלים ברישוי להנפיק כמויות בלתי מוגבלות של אשראי.

<יעל מבורך: הנושא הראשון שעלה פה הוא לעניין החיבור בין שני החוקים.

<יעל מבורך: הנושא הזה נידון בממשלה, בוועדת שרים ובקבינט.

<יעל מבורך: היה דיון על זה עם בנק ישראל.

<יעל מבורך: ההחלטה שהתקבלה בממשלה, בהסכמת בנק ישראל, הייתה שלא להמתין לחקיקה הזאת אלא להביא אותה בד בבד, ובלבד שאנחנו כממשלה נניח אותה במושב הנוכחי של הכנסת.

<יעל מבורך: ככה אנחנו כרגע מתוכננים לעשות.

<יעל מבורך: אמרנו שזה יהיה בתחילת המושב.

<יעל מבורך: זה עובר בוועדת שרים ביום ראשון הקרוב.

<יעל מבורך: נעשתה עבודת מטה ממשלתית יחד עם בנק ישראל על החקיקה הזאת.

<יעל מבורך: אנחנו מקווים שהיא תונח בהקדם.

<יעל מבורך: זה לעניין הקשירה.

<יעל מבורך: אני מציעה לא להצמיד את הדבר הזה, אלא להתקדם עם הדברים בד בבד כמו שסיכמנו שנעשה.

<יעל מבורך: עלו פה בוועדה כמה סוגיות.

<יעל מבורך: נשאלה השאלה: מה עושים במצב הנוכחי עד שהפיקוח יושלם.

<יעל מבורך: הוועדה החמירה את הצעת החוק הממשלתית בזה שהיא הוסיפה מגבלות נוספות, כגון הדירוג, הנושא של המשכנתה.

<יעל מבורך: הצעת החוק שכרגע מונחת לפניכם אומרת שיש שני מסלולים.

<יעל מבורך: יש מסלול עד פיקוח.

<יעל מבורך: מסלול הפיקוח הנוכחי דורש חיזוק ודורש עדכון.

<יעל מבורך: הוא אומר שבתקופה הזאת חלות מגבלות, קרי לא מדובר פה בהיקף אשראי משמעותי.

<יעל מבורך: 2.5 מיליארד שקל זה היקף לא גדול ביחס לאשראי במשק.

<יעל מבורך: יש גוף כלשהו שנותן רישיון - הצעת החוק הזאת לא קובעת מי הוא - מתוקף סמכותו בחוק.

<יעל מבורך: אם יש פיקוח יציבותי, צרכני ואחר לכל הדאגות שעלו פה, אין צורך להטיל את המגבלות האלו.

<יעל מבורך: יש פה שני מסלולים כדי לאפשר את מלוא הוודאות הרגולטורית כבר היום.

רוברט אילטוב: מה לגבי סעיף (8) שדיבר עליו בנק ישראל?

אלי כהן: קיבלתי התייחסות ממשרד האוצר על כך שהם מסכימים להוריד את התוספת בסעיף (8).

<אייל לב-ארי: צריך להוריד מהמילים "ואם נקבעה בחוק חובת רישוי".

אלי כהן: אני חושב שנעשה פה דבר מאוד משמעותי.

רוברט אילטוב: מה לגבי סוגיית העסקים הקטנים?

<אייל לב-ארי: כמו שאתם רואים בהערות מתחת לסעיפים, לגבי הרישה של פסקה (8) הוועדה ביקשה בדיון הקודם שהתיקון יהיה כהוראת שעה.

<אייל לב-ארי: היא דיברה על שנתיים, אלא אם כן הצעת החוק בנושא הרגולטור תעבור ואז הוראת השעה תשתנה.

שולי מועלם-רפאלי: אז אולי נגדיר הוראת שעה עד למעבר הצעת החוק, לא שנתיים.

<אייל לב-ארי: לגבי המופעים של שר האוצר.

<אייל לב-ארי: אני מציע שבפסקת (א) ו-(ב) הוועדה תשקול הוספה של אישור ועדת הכספים.

<אייל לב-ארי: לגבי פסקת משנה (ב), סמכות שר האוצר לקבוע אחוז מסוים מסך הערך הנקוב.

<אייל לב-ארי: אפשר לבוא ולהסביר לוועדה איך ייראו התקנות של שר האוצר, מה יהיה כתוב בהן.

<אייל לב-ארי: לגבי נושא דירת המגורים בפסקת משנה (ה), עלו פה הערות שאי אפשר יהיה למשכן דירת מגורים.

<אייל לב-ארי: בדיון הקודם גם דובר על זכות במקרקעין שאפשר לבנות עליה דירות או יחידות ועליהן למנוע רישום משכנתה.

<אייל לב-ארי: עוד הערה שגם עלתה כאן היא מה קורה בינתיים עד קבלת הצעת חוק הרגולטור מבחינת הפיקוח, או איזו רגולציה תהיה.

<אייל לב-ארי: עלתה כאן גם הנקודה של חוק הלוואות חוץ בנקאיות.

<אייל לב-ארי: חוק הלוואות חוץ בנקאיות כפי שהוא היום לא מספק את ההגנה, אם אפשר לקרוא לה, האופטימאלית ביחס ללווים חוץ בנקאיים.

<אייל לב-ארי: זה חוק מראשית שנות ה-90.

<אייל לב-ארי: אכן בפני ועדת חוקה נמצאת הצעת חוק לתיקון חוק הלוואות חוץ בנקאיות שאמורה לעבות את ההגנה.

<אייל לב-ארי: בשלב זה ההגנות הקיימות הן הגנות מינימאליות, הן לא מעובות.

<אייל לב-ארי: זה לתשומת לב הוועדה ששאלה כיצד מוגנים הלווים בשלב זה.

אלי כהן: מאז שישבנו כאן הוכנסו במסגרת הצעת החוק מספר שינויים.

אלי כהן: אחד, התווסף הנושא של הדירוג, כלומר, להבטיח שהחברות שמקבלות את האשראי יהיו חברות בעלות רמת איתנות פיננסית.

אלי כהן: זה גוף בקרה נוסף, הוא לא מחליף את הנושא של הגוף הציבורי.

אלי כהן: שתיים, לגבי הערתו של חבר הכנסת אילטוב בנוגע לסוגיה שהעלה בנק ישראל.

אלי כהן: כאן נלך לפי ההצעה של משרד האוצר, לבוא ולבטל את הרישה של הסעיף.

אורי מקלב: מה המשמעות?

אלי כהן: המשמעות היא שזה לא טייס אוטומטי.

אלי כהן: באיזה מובן?

אלי כהן: שכשקם הרגולטור החדש המגבלות האלו לא מוסרות.

אלי כהן: זאת המשמעות של ביטול התוספת.

אלי כהן: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שבהצעת החוק המקורית המחזור היה 400 מיליון.

אלי כהן: כאן נקבע שאחוז מסוים ייקבע על ידי שר האוצר.

אלי כהן: אני לא חושב שאנחנו צריכים עכשיו לעשות כל מספר זוכה.

עיסאווי פריג': אני מבקש נושא חדש.

אלי כהן: זה נושא שמופיע.

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': אני מדבר על התוספת של שר האוצר.

אלי כהן: בסדר, התוספת הזאת יורדת, נשאר ה-400 מיליון.

עיסאווי פריג': אין לי בעיה.

עיסאווי פריג': אל תאיים.

עיסאווי פריג': אנחנו רוצים לבוא לקראת מטרת החוק שהייתה במקור.

עיסאווי פריג': תעשה מה שאתה רוצה.

איילת נחמיאס ורבין: גם אם שר האוצר יכול לקבוע אחוז שיהיה מיועד לעסקים במחזורים יותר נמוכים, צריך להחליט איזה אחוז.

איילת נחמיאס ורבין: אין לזה משמעות אם זה 10%.

אלי כהן: אני אומר לך שנציגי משרד האוצר שוקדים על מנת להקים קרנות ולתת מימון לעסקים קטנים ובינוניים.

אלי כהן: אני חושב שאם נקבע אחוז מן השרוול, כאשר אני מזכיר שזאת תוספת שהוכנסה לבקשת - -

עיסאווי פריג': דיברנו וסיכמנו על זה.

עיסאווי פריג': למה אתם לא קובעים אחוז?

עיסאווי פריג': דיברנו פעם שעברה על כך שאנחנו מסכמים על אחוז.

איילת נחמיאס ורבין: ראיתי כל מיני קרנות שמשרד האוצר הקים ב-5 השנים האחרונות.

איילת נחמיאס ורבין: אתה מכיר את קרנות המנוף מקרוב.

איילת נחמיאס ורבין: לא כל דבר כזה מצליח, ולכן אנחנו מביאים עכשיו את החוק הזה בפני הכנסת.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שצריך לתת את ההתייחסות לחוק הזה מבלי להתייחס לקרנות הפוטנציאליות שאולי יהיו מוצלחות יותר מדברים אחרים שמשרד האוצר רצה.

אלי כהן: אני מציע שנשאיר את ההסתייגות של חבר הכנסת עיסאווי פריג' בנושא הזה.

עיסאווי פריג': אם לא נוריד את זה ל-100 מיליון, הציבור - -

איילת נחמיאס ורבין: יעל אומרת שזה לא מופרך להגיד 100 מיליון שקל.

<יעל מבורך: לא הייתי מורידה ל-100 מיליון.

איילת נחמיאס ורבין: מה כן היית עושה?

איילת נחמיאס ורבין: תגידו את האחוזים.

אלי כהן: יעל ממשרד האוצר אמרה שהוכנסה תוספת לפיה יהיו עסקים מתחת ל-100 מיליון.

עיסאווי פריג': אחוז אחד?

אלי כהן: אני חושב ששר האוצר, שבמקרה אני מכיר אותו, יקבע.

עיסאווי פריג': אדוני, היום שר האוצר נמצא, מחר בא מישהו אחר.

עיסאווי פריג': אני ביקשתי נושא חדש.

עיסאווי פריג': מי שרשאי לקבוע זאת ועדת הכנסת.

עיסאווי פריג': אתה לא יכול להעמיד את זה להצבעה.

עיסאווי פריג': אני מבקש את התייחסות היועץ המשפטי לוועדה.

<אייל לב-ארי: נושא חדש הוא לא שאלה משפטית שהייעוץ המשפטי אמור להתייחס אליה בעת הדיון.

<אייל לב-ארי: זה דבר שמועבר אוטומטית לוועדת הכנסת.

<אייל לב-ארי: אין מניעה שהוועדה תמשיך להצביע על נושאים שלגביהם לא נטען נושא חדש.

עיסאווי פריג': אתה עכשיו נותן 2.5 מיליארד שקל ללא פיקוח.

<אייל לב-ארי: יש את ההסתייגות של חבר הכנסת פריג', להוריד את הסכום מ-400 מיליון ₪ ל-100 מיליון ₪.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: בעד – 3

אלי כהן: נמנעים – אין

<אייל לב-ארי: לגבי ה-2.5 מיליארד הייתה הצעה של חבר הכנסת פריג' שהשר יהיה רשאי לשנות את התקרה באישור ועדת הכספים.

עיסאווי פריג': מה רע בזה?

איילת נחמיאס ורבין: מצוין.

אלי כהן: אני חושב שיש מגבלה של 5 מיליארד שקל.

אלי כהן: בנק ישראל לא רוצה שישנו את התקרה ל-10 מיליארד או 20 מיליארד.

איילת נחמיאס ורבין: הוא לא אמר.

עיסאווי פריג': אני מבקש את אישור ועדת הכספים.

אלי כהן: ההסתייגות ברורה.

אלי כהן: מי בעד ההסתייגות, מי נגד?

אלי כהן: בעד – 3

אלי כהן: נמנעים – אין

<אייל לב-ארי: לגבי ההסתייגות של האחוז מהערך הנקוב, כרגע אי אפשר להצביע עליה בגלל טענת נושא חדש.

<אייל לב-ארי: חבר הכנסת פריג' ביקש הוראת שעה, הוא רק לא תחם את הזמן של הוראת השעה.

עיסאווי פריג': סיכמתי עם היושב-ראש בישיבה שעברה על שנתיים.

אלי כהן: מי בעד ההסתייגות?

אלי כהן: בעד – 3

אלי כהן: נמנעים – אין

<אייל לב-ארי: יש הסתייגות של חברת הכנסת איילת נחמיאס-ורבין, להוריד את הסכום מ-400 ל-100 מיליון ₪.

אלי כהן: הצבעה

אלי כהן: נגד – רוב

אלי כהן: ההסתייגות של חברת הכנסת איילת נחמיאס-ורבין לא נתקבלה.

<אייל לב-ארי: ההסתייגות של חברת הכנסת נחמיאס-ורבין היא שהוראת השעה תהיה לתקופה של שנה.

אלי כהן: מי בעד ההסתייגות?

אלי כהן: בעד – 3

אלי כהן: נמנעים – אין

<אייל לב-ארי: ההסתייגות של חבר הכנסת אילטוב היא להוריד מ-400 ל-100 מיליון ₪.

אלי כהן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אילטוב?

אלי כהן: בעד – 3

אלי כהן: נמנעים – אין

<אייל לב-ארי: הוועדה צריכה להצביע עכשיו על סעיף קטן (ג)(8) וכל סעיפי המשנה שלו, כולל התיקון ברישה שהוריד את המילים "בכפוף לתנאים המפורטים להלן, ואם נקבעה בחוק חובת רישוי", למעט פסקת משנה (ב) כי לגביה ביקש חבר הכנסת פריג' נושא חדש.

אלי כהן: מי בעד אישור הסעיפים, מי נגד?

אלי כהן: בעד – רוב

אלי כהן: נמנעים – אין

<אייל לב-ארי: התווספו פסקאות (3) ו-(4).

<אייל לב-ארי: 3) בסעיף 24(ב), במקום "לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968" יבוא "לחוק ניירות ערך"; 4) בסעיף 27א, בהגדרה "מניות", במקום "בחוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968" יבוא "בחוק ניירות ערך".

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: בעד – רוב

אלי כהן: נמנעים – אין סעיפים (3) ו-(4) נתקבלו.

אלי כהן: תודה רבה, חברים.