הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 15, 2015-10-12 12:00

ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון על אפליית עובדים שומרי שבת בתעסוקה.

ישראל אייכלר: אמנם זה נשמע בימים כאלה, כאשר סביב יהום הסער ויש דקירות ברחובות ופיגועים ומערכות ביטחוניות וסכנות סביבתיות, לדבר על משהו סוציאלי, של אנשים עובדים ותעסוקה, על עבדים ושכר עבדים, זה נשמע משהו משני.

ישראל אייכלר: אבל אני מאמין בדברים של הנביא ירמיהו, שמזהיר הרבה הרבה אזהרות על התנהגות שלנו בארץ הזאת וקושר כל הזמן, וזה כבר הוכח פעם ופעמיים – גם בירמיהו וגם בישעיהו - על הקשר ההדוק בין המעשים שלנו לבין מה שקורא מסביבנו.

ישראל אייכלר: ההבטחה הגדולה ביותר של ירמיהו הנביא זה והיה אם תשמרו את השבת וישבה העיר הזאת לעולם.

ישראל אייכלר: וההיפך, בהיפוך, כתוב שם – ואם לא תשמרו את השבת לקדש את השבת, והצתי אש בשעריה ואכלה ארמונות ירושלים והיא לא תכבה.

ישראל אייכלר: אבל אנחנו נמצאים במדינה חילונית-דמוקרטית, שהערכים הסוציאליים והאנושיים עומדים מעל הערכים הדתיים והיהודיים, אז גם אני כיהודי דתי, שבעיני העניין הדתי של השבת הוא הדבר החשוב, וכתוצאה ממנו העניינים האנושיים והסוציאליים, הרי כוועדה של כנסת אנחנו צריכים לעסוק בצד הסוציאלי והאנושי והחוקי.

ישראל אייכלר: כי להזכירכם, כשאנחנו מדברים על מדינה שמתיימרת להיות שלטון חוק וחוק שווה וכל החוקים שווים ואין סלקטיביות בחוק – אנחנו ננסה לבדוק עד כמה החוק נשמר בתחום של העבודה ושל זכויות העובדים.

ישראל אייכלר: הדיון מתקיים בעקבות פניות של אזרחים רבים לוועדה, שיש מעסיקים שמחייבים את העובדים לעבוד בשבת, ואם הם לא יעבדו בשבת הם יפסידו את מקום העבודה שלהם, או שהם לא מתקבלים לעבודה אם הם לא חותמים או מסכימים לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: יש מקרים שבהם העובדים מגלים אחרי קבלתם לעבודה שהם צריכים לעבוד בשבת, אבל יש גם עובדים שיודעים מלכתחילה שאם הם מסרבים, הם לא יתקבלו לעבודה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לספר לכם שיהדות ארצות הברית, במשך 100 כמעט, מאז החלה ההגירה הגדולה לארצות הברית, המחסום הקשה ביותר של יהודים שהגיעו מאירופה לארצות הברית, היה עניין העבודה בשבת.

ישראל אייכלר: מעטים מאד יכלו לעמוד בניסיון שהמעסיקים אמרו – אם אתה לא עובד בשבת – אין לך עבודה.

ישראל אייכלר: חלק שכן עמדו ופוטרו כל שבוע – הילדים שלהם כבר לא עמדו.

ישראל אייכלר: וככה אנחנו עדים היום למיליוני יהודים בארצות הברית, שהניתוק הראשוני שלהם מהיהדות החל בזה שהיו צריכים לעבוד בכפייה בשבת.

ישראל אייכלר: מה זה בכפייה – כי אחרת לא הייתה להם פרנסה.

ישראל אייכלר: מדינת ישראל, כשהיא קמה, היא קמה על ידי משטר חילוני שלא הייתה לו מחויבות לדת, אלא ההיפך.

ישראל אייכלר: דווקא בגלל היותם אנשים סוציאליסטים ברובם, הם קידשו את העניין הזה של יום המנוחה השבועי, שלא יהיה מפעל ולא חנות ולא אוטובוסים, כולם יהיו.

ישראל אייכלר: זה לא היה בגלל הסכמים קואליציוניים, כי אגודת ישראל לא הייתה בקואליציה ברוב שנותיה של המדינה באותן שנים, אלא בגלל ההבנה שמדינה יהודית היא מקום שלא יתכן ששם, אדם לא יוכל להתפרנס בגלל שהוא שומר שבת.

ישראל אייכלר: לא בגלל שהם רצו שתהיה שמירת שבת ולא בגלל שהם רצו שלאנשים תהיה פרנסה.

ישראל אייכלר: את שני הדברים הם רצו, אבל מה שהכריע אצלם – אצל בן גוריון וחבריו וכל הממשלות שבאו אחריו – שיום המנוחה השבועי של מדינת ישראל יהיה יום השבת.

ישראל אייכלר: לא יום ראשון ולא יום שישי, אלא ביישובים ערבים שבהם יום המנוחה הוא ביום שישי או ביום ראשון.

ישראל אייכלר: יש היום לא פחות יהודים שומרי שבת, ובוא נאמר יהודים שלא רוצים לעבוד בשבת, מאשר היה אז.

ישראל אייכלר: לאחרונה אנחנו יודעים שאפילו כדורגלנים, שבמשך עשרות שנים שיחקו בשבת, הם כבר היום לא כל כך רוצים לעבוד בשבת ובאוגוסט שנת 2015 קבע בית הדין לעבודה כי משחקים בשבת הם עבירה פלילית.

ישראל אייכלר: וכמובן, כולכם יודעים שההחלטה הזאת עוררה זעם גדול בתקשורת ובמערכות הספורט, ובסוף אמר היועץ המשפטי לממשלה דבר שאני כאזרח, כחבר כנסת, לא מבין עד הרגע הזה, שבגלל שהעבירה האת כבר נעברת עשרות שנים, אז שימשיכו לעבור על החוק הזה.

ישראל אייכלר: אני מכיר הרבה חוקים שאנשים עוברים עליהם הרבה שנים ואני לא רואה שיש איזו שהיא הנחה בחוקים אחרים, אבל אני לא אעסוק דווקא בכדורגלנים, כי מה שמעניין אותי ואתכם, כמוזמנים לנושא, זה העניין של אפליית עובדים.

ישראל אייכלר: אני לא רוצה ואני לא אסכים - ואף אחד מאיתנו לא צריך להסכים – שיבוא יום ואדם שרוצה לשמור שבת, לא יתקבל למקום עבודה בגלל שהוא רוצה לשמור שבת.

ישראל אייכלר: כמו שאני לא רוצה ואני לא מסכים שערבי, שלא רוצה לעבוד ביום שישי, או נוצרי שרוצה לשמור על דתו ביום ראשון, שלא יתקבל לעבודה בגלל הדבר הזה.

ישראל אייכלר: היה סיפור של מתחם שרונה בתל אביב, ששם זה לא סיפור של עובד, אלא חנות שחתמה שהיא חייבת להיות פתוחה בשבת – חברת גינדי אחזקות – דבר שהוטל עליו קנס, אם יופר.

ישראל אייכלר: אף אחד לא ידע, היה שם בעל חנות ששילם את הקנס בשקט עד שזה התפרסם, ואני חייב לומר שציבוריים חילוניים – לא דתיים ולא חרדים – התקוממו ממש שאדם ייקנס בקנס בגלל שהוא לא פותח בשבת והגיעו איתו לאיזה שהוא הסדר מקומי, אבל יש לנו פה את העמדה ששלחה לנו חברת גינדי אחזקות, ולפיה ההסכם היה ידוע מראש ולכן זו הפרת הסכם.

ישראל אייכלר: יש לנו חוות דעת נגדיות, אנחנו נשמע את זה בדיון.

ישראל אייכלר: הנושא הזה הוא אחד הנושאים שבגללם אנחנו מתכנסים כאן, כי אמרו לנו ארגוני הסוחרים – למה אתה מדבר כל הזמן על עובדים, מה עם אנשים בעלי חנויות, בעלי עסקים שלא רוצים לעבוד בשבת, אפילו אם הם לא חרדים ולא דתיים?

ישראל אייכלר: הם לא רוצים לעבוד בשבת, ובאים אלה שמפרים את החוק ועובדים בשבת ולוקחים להם את כל הפרנסה.

ישראל אייכלר: למה הם לא?

ישראל אייכלר: אז צרפנו לדיון גם את הנושא הזה, של האנשים העצמאיים, שהם לא רוצים לעבוד.

ישראל אייכלר: יש עוד סיפור, וזה הסיפור הכי מזעזע בקטע הזה, שפנו אלינו עובדים ברשות השידור.

ישראל אייכלר: יש עכשיו הרי רה-אורגניזציה שם, ויש הרבה אנשים שלא רוצים לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: עד היום היו איזה שהם הסדרים, שמי שלא רוצה לעבוד בשבת, למרות שרשות השידור עצמה קיבלה היתר לעבוד בשבת, אז היו נותנים להם במוצאי שבתות, ימי שישי.

ישראל אייכלר: או שהיו כאלה טכנאים שעבדו שבאו רק לשבתות.

ישראל אייכלר: עכשיו, לפי התלונה של העובדים, יש חשש שיצא איזה שהוא מכרז - ואנחנו נשמע עכשיו את הפרטים באופן מדויק יותר מרשות השידור עצמה - שחברות חיצוניות אולי יגייסו עובדים, שיתחייבו מראש שהם חייבים לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: זה דבר שכבר שמענו, אבל מה שחמור יותר, שאתמול הודיעו לנו העובדים שהם פוחדים לבוא ולהופיע והם ביקשו לשמור על הסודיות של המידע הזה, שמא הם יפוטרו מן העבודה בגלל שהם מתלוננים על זה שהם רוצים לשמור שבת, לא לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: שוב, מדובר באנשים לאו דווקא שומרי שבת, אלא גם אנשים שלא רוצים לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: אנחנו פנינו גם לרשות השידור ויש לנו פה נציגות שלהם, אנחנו נשמע באמת מה קורה עם העניין הזה.

ישראל אייכלר: אני לא רוצה עכשיו להקריא את כל חוות הדעת שקיבלנו בעניין הזה, אבל קיבלתי פה במידע הבסיסי שהכינה לנו המנהלת – שחוק שעות עבודה ומנוחה קובע כי כל עובד זכאי למנוחה שבועית.

ישראל אייכלר: החוק אוסר על העסקת עובד בלי מנוחה שבועית, אלא אם כן ניתן לכך היתר, אבל גם אם בית העסק קיבל אישור חוקי לפעול, העסקת העובדים במהלך המנוחה השבועית ללא היתר – אסורה.

ישראל אייכלר: בוודאי שאסור לכפות על בן אדם שלא רוצה לעבוד או לאיים עליו בפיטורין.

ישראל אייכלר: אני רוצה כראשון הדוברים לשמוע את נציג הפונים, עורך דין יצחק מירון, שיציג לנו קודם כל איפה פה הבעיה ואיפה פה הפתרון.

<יצחק מירון: האמת היא שאני מלווה את הנושא הזה כבר הרבה שנים ולצערי הרב היה ברור, הכתובת הייתה על הקיר לפני למעלה מ-10 שנים או 15 שנים, כשהתחילה הפריצה של פתיחת עסקים בשבת, שהתהליך הזה או שייעצר על ידי מוסדות החוק, או שאם הוא לא ייעצר, אז מה שיקרה זו תהיה אפליה אדירה של עובדים שלא רוצים לעבוד בשבת.

<יצחק מירון: אגב, אני אישית שומר מצוות.

<יצחק מירון: אני מכיר הרבה מאד אנשים שהם לא שומרי מצוות, שאומרים אני רוצה את יום המנוחה השבועי שלי, לקבל באותו יום שהילדים לא הולכים לבית הספר.

<יצחק מירון: אני רוצה יום למשפחה, אני רוצה יום שאני יכול להיות עם בן הזוג שלי ולכן אני רוצה יום מנוחה בלי שאני אשמור, ובאותו זמן הוא גם לא מתכוון לשמור מצוות, הוא מתכוון ללכת לים או לעשות פעולות אחרות, שאין בהן מבחינה דתית שום דבר, הן לא יותר טובות מאשר מסחר, אבל מבחינת זכותו הסוציאלית, זו הזכות הבסיסית.

<יצחק מירון: אז בית המשפט העליון קבע הרבה פעמים שהחוק הזה, חוק שעות עבודה ומנוחה, הוא לא חוק דתי.

<יצחק מירון: הוא רק בא וקובע שבמדינת ישראל, שהיא מדינה יהודית, יום המנוחה השבועי – שזה ערך אוניברסאלי – אגב, ערך שקיים גם לפי אמנות בין לאומיות – היום הזה יהיה בשבת.

<יצחק מירון: אגב, המדינה לא קבעה סתם שזה יהיה בשבת, כי ביישובים שלמעלה מ-25% מהתושבים שלהם הם לא יהודים, באותם יישובים יום המנוחה יכול להיות גם לא שבת.

<יצחק מירון: מה שקרה זה, שברוב המקומות יש שקר גלוי שהמקומות אומרים אנחנו לא מפלים על רקע שבת, אבל בפועל, כשמקום מעסיק 3-4 עובדים, שזו חנות רגילה, בין 2 ל-4 עובדים, ואני עוד לא מדבר כרגע על הסוחרים, המציאות היא שלא יקבלו.

<יצחק מירון: צריך תורנות בשבת ולא יקבלו.

<יצחק מירון: לא יגידו לאדם אנחנו לא מקבלים אותך בגלל זה שהמקום פתוח בשבת, פשוט ישקרו.

<יצחק מירון: אבל האמת היא, שאמרתי בכל חנות שפתוחה בשבת, אפשר לראות שלט גדול שלא כתוב, אבל בשלט הזה כתוב – פה לא מקבלים לעבודה מי שרוצה לשמור שבת.

<יצחק מירון: כל אחד יודע שיש איסור על אפליה, מקבלים קנסות על זה.

<יצחק מירון: אדם שלא מתקבל ואומרים לו אתה לא מתקבל על רקע זה שאתה רוצה לשמור שבת, מגיע לו פיצוי כספי, לכן אף אחד לא אומר את זה.

<יצחק מירון: בדיוק כמו שלא אומרים אנחנו לא מקבלים על רקע גזעי או על רקע מגזרי, או אנחנו לא מקבלים על רקע זה שאת אישה.

<יצחק מירון: אבל האפליה לפי החוק, כמובן גם כשלא אומרים, היא קיימת.

<יצחק מירון: מה שקרה זה, שהיום מדובר, לפי הערכתי, במאות אלפי מקומות עבודה שסגורים לציבור שרוצה לשמור מצוות.

<יצחק מירון: ואם הכנסת לא תתעשת, המצב של יהודים הופך להיות יותר גרוע בישראל מאשר במדינות אחרות, כי במדינות אחרות אחוז היהודים הוא לא גדול.

<יצחק מירון: הם יכולים יותר לתמרן הרבה פעמים במקום העבודה ובמקום העסק - לא לבוא בשבת - מאשר במדינת ישראל, שאין אלטרנטיבה כזאת, בוודאי בערים שהן כמעט כולן מאוכלסות ביהודים.

ישראל אייכלר: איך אתה אומר מאות אלפים, כשיש היתרים רק ל-17,500?

<יצחק מירון: זו הבעיה השנייה.

<יצחק מירון: החוק לא נאכף, אני לא יודע, אין לי את הנתונים.

<יצחק מירון: בזמנו אני זוכר שכשאולמרט הפך לשר המסחר והתעשייה, הוא אמר שיש 4 או 8 פקחים שאוכפים את החוק בכל הארץ.

<יצחק מירון: הדברים הם מגוחכים.

<יצחק מירון: אנחנו גם עובדים בשיטות מיושנות.

<יצחק מירון: הרי כל מקום עבודה נותן דו"חות והוא יכול להוציא מהמחשב כל יום מי עבד בשבת מסוימת.

<יצחק מירון: בנוסף לזה גם, בשנים האחרונות נעשתה איזו שהיא פיקציה, שלדעתי היא גם בלתי חוקית, היא בלתי סבירה, היא מפלה, היא חמורה – שמקום שמעסיק כביכול לא יהודים, מותר לו להעסיק לא יהודים, שיוצר עוד אבסורד אחד, שמראש מפלים, ביום הזה מקבלים אנשים לא יהודים כלא יהודים.

<יצחק מירון: לא חלילה שיש לי בעיה שמקבלים לא יהודים.

<יצחק מירון: זה טוב מאד שמקבלים לא יהודים, אבל לבוא ולקבל אדם דווקא בגלל זה שהוא לא יהודי, כדי שיעבוד בשבת, זו גם אפליה כמובן.

<יצחק מירון: וגם נוצר מצב אבסורדי.

<יצחק מירון: יש איזו שהיא פרשנות, שאני לא מקבל אותה, שהיא פרשנות שהחוק מתיר ליהודי להעסיק לא יהודי, אבל ללא יהודי, שעובד לבדו, אסור לפתוח את החנות בשבת.

<יצחק מירון: זאת אומרת בתל אביב, אם יש קיוסק והבעלים שלו הוא לא יהודי – אסור לו.

<יצחק מירון: על זה אין מחלוקת.

<יצחק מירון: יש איזו פרשנות שלדעתי היא מעוותת, כי היא גם נגד כל ההיגיון של החוק וכוונת המחוקק שמעסיקים לא יהודים.

<יצחק מירון: זה יוצר עוד אפליה.

<יצחק מירון: אני רוצה לעצור פה, כי אני רואה שיש הרבה אנשים.

<יצחק מירון: אני רק רוצה לומר עוד נקודה אחת מאד מאד חשובה מהיבט אחר לגמרי.

<יצחק מירון: אני לא נמנה על הציבור החרדי, אבל יש הכרה ציבורית רבה מאד, שיש חשיבות לשלב את הציבור החרדי במעגל העבודה.

<יצחק מירון: כעת, לצערי הרב במשך הרבה שנים, הציבור החרדי היה די אדיש לבעיה הזאת של העבודה בשבת, כי אנשים חרדים אמרו – אנחנו ממילא לא עובדים בשבת, זה לא מעניין אותנו.

<יצחק מירון: מה שנעשה מעבר לגבולות של היישוב החרדי לא מעניין אותנו.

<יצחק מירון: אבל היום, ואני חושב שזה היה מוטעה גם קודם, אבל היום כשרוצים לשלב את הציבור החרדי במעגל העבודה, שיהיה ברור לחלוטין שבכל המקומות שבהם לא מקבלים אנשים לעבודה, המקומות האלה סגורים בפני אנשים חרדים.

<יצחק מירון: כך שגם הרבה יותר קשה יהיה לשלב אותם, ככל שהבעיה הולכת ומחריפה.

<יצחק מירון: אני לא מדבר על סוגית העסקים והסוחרים שמתמוטטים בגלל תחרות לא הוגנת, שעברייני חוק - - -

ישראל אייכלר: על זה הם ידברו.

ישראל אייכלר: הם פה.

ישראל אייכלר: אני רק רוצה לשאול אותך, איך אתה מסביר שבשנים 2009-2010, בכל אחת מהשנים האלה בערך היו 50 כתבי אישום בעניין הזה.

ישראל אייכלר: בשנים 2014-2015 – אפס.

ישראל אייכלר: החוק השתנה?

<יצחק מירון: החוק לא השתנה.

<קריאה: אתם נכנסתם לממשלה.

<יצחק מירון: החוק לא השתנה.

<יצחק מירון: אני חושב שזה מחדל חמור.

<יצחק מירון: זה לפחות עצימת עיניים של מי שממונים על האכיפה.

<יצחק מירון: ואני חושב שהרבה פעמים, כתוב נדמה לי במקורות שלנו שלא העכבר גנב אלא החור גנב, אז במקרה זה החור זה המוסדות שאחראים על אכיפת החוק.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך.

יואל רזבוזוב: אני חושב שהנתונים לא כל כך נכונים.

יואל רזבוזוב: לפחות אני קיבלתי פניות מכמה חברות שניתנו על סך 360,000 ₪ לחברה אחת.

ישראל אייכלר: נקרא את הנתונים.

ישראל אייכלר: אני אדבר לך לדבר.

ישראל אייכלר: אני רוצה לומר שכל המידע – גם המידע שמקריא חבר הכנסת רזבוזוב – זה ממסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שחולק לחברי הכנסת.

ישראל אייכלר: מי שמעוניין, אפשר לקבל את הנתונים האלה.

ישראל אייכלר: למען הסדר הטוב, יש הרבה אנשים, אני רוצה שיירשמו מי שהוזמנו לדבר.

ישראל אייכלר: ראשון הדוברים יהיה יושב ראש העמותה החילונית, עורך הדין עידן אבוהב.

ישראל אייכלר: שמענו אותך, אמרת שאתה איש דתי, ואני רוצה לשמוע דווקא את העמדה החילונית.

ישראל אייכלר: עורך דין אבוהב, בבקשה.

<עידן אבוהב: אני רק אתקן, אני עורך דין שמייצג את העמותה החילונית, למען שבת ללא מסחר.

<עידן אבוהב: העמותה קמה מתוך תפיסה שהשבת היא לא רק עניין דתי, אלא עניין יהודי, לאומי, חילוני, שאנחנו צריכים לשמור עליו, וזה לאור פריצת הסטאטוס קוו בנושא המסחר בשבת, כאשר אנחנו מתמקדים בסוגית המסחר בשבת.

<עידן אבוהב: אנחנו פנינו למשרד הכלכלה ולקחנו את שוק הספרים כמקרה בוחן.

<עידן אבוהב: הגשנו תלונות בגין שתי רשתות – סטימצקי, צומת ספרים וחנות נוספת שקיימת בתל אביב.

<עידן אבוהב: אנחנו יודעים שאלו החנויות היחידות הפתוחות בשבת בתחום הספרים.

<עידן אבוהב: אין שום צורך דחוף לקנות ספרים בשבת ואין להם גם היתר - למיטב הבדיקות שערכנו עם משרד הכלכלה - להיות פתוחות בשבת.

<עידן אבוהב: הגשנו תלונות, הצגנו ראיות, הכל צורף לתלונות ואפס מעשה כבר מעל חצי שנה.

<עידן אבוהב: על מה התבססנו בהגשת התלונות: אנחנו טענו שסעיף 9 א' לחוק שעות עבודה ומנוחה, גורס שאסור לבעל בית עסק לפתוח את דלתותיו ביום שבת.

<עידן אבוהב: בא משרד הכלכלה, אמר את זה כמה פעמים בצורה לא רשמית, שהוא גורס שאם אתה בעל בית עסק, שמעסיק בני מיעוטים בחנות, אתה יכול לפתוח את בית העסק שלך.

<עידן אבוהב: אז נכון, יהודים לא מחויבים לחלל שבת.

<עידן אבוהב: ברם, במקומות כאלה נוצרים מרכזי מסחר אדירים, שבהם בעל בית עסק יהודי, שאין לו עובדים, יהיה חייב לפתוח בשבת כדי לא להפסיד סכומי עתק, כי נוצרת תפיסה פסיכולוגית ששבת זה יום המסחר הנכון, הראוי, המתאים.

<עידן אבוהב: וזה מה שקורה.

<עידן אבוהב: הפקקים באזור געש והפקקים בכניסה לקניון שבעת הכוכבים בהרצלייה, הרבה יותר גדולים ביום שבת מאשר בכל יום אחר.

<עידן אבוהב: אני מדבר איתכם על פקקים בכביש החוף.

<עידן אבוהב: התפיסה הזאת של יום השבת כיום קניות, משותפת גם לאנשים שומרי מסורת שאני מדבר איתם.

<עידן אבוהב: שצמים בכיפור והם בעצמם לא יעבדו בשבת, אבל הם לא רואים את הבעייתיות, אפילו בלהסתובב בחנויות שפתוחות בשבת.

<עידן אבוהב: אני מזכיר שוב, אני כרגע לא מרחם רק על העובדים אלא גם על בעלי העסקים ליד.

<עידן אבוהב: עכשיו, כשאנחנו פונים, אנחנו מצביעים על סעיף חוק ששריר וקיים, שתוקן בשנת 1966 ואנחנו מראים למשרד הכלכלה בחוות הדעת שלנו, שבעצם אנחנו מתבססים על כוונת המחוקק הברורה שעולה מדברי הכנסת, ששם אומר לא עידן אבוהב וגם לא יצחק מירון וגם לא חבר הכנסת אייכלר, אלא אומר מי שחוקק את החוק – יגאל אלון, שר העבודה דאז – אנחנו רוצים להרחיב את תחולת חוק שעות עבודה ומנוחה.

<עידן אבוהב: ייאסר המסחר בחנויות, והוא אומר – אבל יישמר הסטאטוס קוו.

<עידן אבוהב: ומי שחושב שהחוק שנועד לאסור פתיחת חנויות, שהיא פותר חלק גדול מהבעיה של העסקת יהודים בכפייה, הוא חוק שאז היה נכון אבל היום הדברים השתנו, אז רבותי, שיקרא את הוויכוחים בכנסת.

<עידן אבוהב: גם אז היו רבים שרצו מסחר בשבת.

<עידן אבוהב: האווירה הייתה אותה אווירה.

<עידן אבוהב: ובכל זאת המחוקק כתב בצורה ברורה – לא יהיה מסחר בשבת.

<עידן אבוהב: אתה ממשיך לעקוב ורואה שבתי המשפט חוזרים על העמדה הזאת - לא ייפתחו חנויות בשבת, גם לא בנושא בני מיעוטים.

<עידן אבוהב: הם לא אומרים לא יועסקו בני מיעוטים, הם אומרים בעל עסק לא יפתח את חנותו ביום השבת.

<עידן אבוהב: העמדה הזאת שרירה, היא קיימת, היא מבוססת בבתי הדין לעבודה, היא מבוססת בבתי המשפט העליון, כולם מקבלים אותה.

<עידן אבוהב: מי לא מקבל אותה?

<עידן אבוהב: משרד הכלכלה.

<עידן אבוהב: הוא זה היחיד שיכול מחר לשנות את המצב בקלי קלות.

<עידן אבוהב: כי הרי אם יקבלו כמה גופים גדולים קנסות אדירים, הפחד יהיה כאש בשדה קוצים ומצב המסחר בשבת ישתנה.

<עידן אבוהב: אבל במקום הזה, אין שום דבר, לא נעשה כלום ומרכזי המסחר רק הולכים וצצים וגדלים.

<עידן אבוהב: וזה אדוני, שורש הבעיה.

<עידן אבוהב: ואני אומר שוב, אני חוסך פה במילים.

<עידן אבוהב: יש הרבה ביסוסים למה שאני אומר לך שסעיף 9 א' חל גם על פתיחת בתי מסחר שבהם מועסקים בני מיעוטים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת זה ממש הפרת חוק בוטה, ברורה.

<עידן אבוהב: לעמדתנו זו הפרה ברורה.

<עידן אבוהב: לא רק ששופטת בית הדין הארצי לעבודה קבעה שהשיקול הזה, שהשכן של רשת סטימצקי, שלא רוצה לפתוח בשבת, הוא בכלל מוכר שטיחים, הוא לא רוצה לפתוח בשבת, זה שיקול רלבנטי, כי מגיע לו יום חופש.

<עידן אבוהב: רבותי, לא יכול להיות שיהיה מצב שבו אדם ירמה במכרז וירוויח יותר כסף.

<עידן אבוהב: מדוע אדם יכול להפר את החוק ולהרוויח יותר כסף?

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: לפני שאתן לחברת הכנסת יחימוביץ שנרשמה ראשונה, אני רוצה לתת את רשות הדיבור ליאיר קורח, שהוא מהאנשים שאומרים למה רק עובדים?

ישראל אייכלר: מה עם בעלי העסקים.

ישראל אייכלר: מר יאיר קורח, בבקשה.

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים כל הזמן על עובדים וצריך להזכיר, וגם אמרתי היום למישהו, לא מדובר באנשים מסכנים שרוצים לפתוח את חנותם כי אין להם מה לאכול.

ישראל אייכלר: מדובר באנשים בעלי הון, שיושבים על היאכטות, הם או משפחותיהם, או על הים בשבת ומעסיקים עבודת עבדים בשכר מינימום, אנשים שבאמת אין להם.

ישראל אייכלר: זאת אומרת יש פה עוול על עוול.

ישראל אייכלר: סליחה שלקחתי את האג'נדה שלך, אבל אני אתן לך בהמשך.

ישראל אייכלר: בבקשה, אדון יאיר קורח, יושב ראש התאחדות הסוחרים הכללית והעצמאים בישראל.

<יאיר קורח: אני קצת צרוד, אז אני אדבר בשקט.

<יאיר קורח: ובכן רבותי, אנחנו נמצאים במשבר, שהוא משבר ערכי, הוא משבר חברתי ובסוף הוא משבר כלכלי שפוגע בכיס של כולנו והוא יפגע בכיס של כולנו.

<יאיר קורח: אמנם הוא פוגע היום רק בכיס של הסוחרים הקמעונאים, אבל הוא עתיד לפגוע בכיס של כולנו.

<יאיר קורח: המשבר הערכי הוא הזניית הפרהסיה של מדינת ישראל.

<יאיר קורח: מה אנחנו רוצים להציג פה?

<יאיר קורח: שהמדינה פתוחה להכל ביום שבת?

<יאיר קורח: אז בואו נפתח את הכל.

<יאיר קורח: בואו נפתח גם את - - -

שלי יחימוביץ': אני פשוט מרגישה שאתה הולך להדביק אותי עוד שנייה.

<יאיר קורח: לא, אני לא חולה.

<יאיר קורח: זה פשוט מהתפילות של שמחת תורה והשמחה של שמחת תורה.

ישראל אייכלר: בוא תתמקד בצד של הקמעונאים, כי הזמן שלנו קצר.

<יאיר קורח: ובכן, אני אתמקד רק בנושא הזה של המשבר הכלכלי.

<יאיר קורח: אנחנו התחלנו את המאבק הזה בשנת 2009, פנינו לבית המשפט המחוזי בעתירה מנהלתית, הפסדנו, ערערנו לעליון וזכינו.

<יאיר קורח: העתירה שלנו הייתה לסגור את החנויות של רשתות המזון, שפתוחות בשבת וגוזלות את פרנסתם של בעלי חנויות המכולת.

<יאיר קורח: התחלנו את המאבק הזה עם 820 בעלי חנויות מכולת בתל אביב רבתי, היום אנחנו יכולים לבשר שנשארו עם כ-380 בעלי חנויות מכולת, התוצאה הישירה - אחת התוצאות הישירות, בואו נדייק – זה העובדה שפרנסתן של אותן חנויות מכולת נגזלה.

<יאיר קורח: אם נכמת את הדברים, מדובר בקופה של 300 מיליון שקלים לשנה, שהחברות שפותחות את שעריהן בשבת, את חנויותיהן בשבת, רושמות בעמותת הרווח שלהן על חשבון בעלי חנויות מכולת פרטיים.

<יאיר קורח: לא יתכן מצב כזה, שאנחנו ניתן לעברייני החוק איזה שהוא פרס.

<יאיר קורח: מדבר עוולה לא תצמח טובת הנאה.

<יאיר קורח: אין מצב כזה.

ישראל אייכלר: אני מודה לך, אדוני יאיר קורח.

ישראל אייכלר: חברת הכנסת יחימוביץ רוצה לדבר עכשיו?

שלי יחימוביץ': כן.

שלי יחימוביץ': אני אשמח לשמוע בהמשך נתונים ממש.

ישראל אייכלר: לא קיבלת?

שלי יחימוביץ': לא הספקתי לעבור.

שלי יחימוביץ': אני גם מתעסקת בנושא הרבה שנים, לא מאז שאני חברת כנסת, אלא עוד בימי היותי עיתונאית ואני חייבת להגיד שמאד מצער אותי שהדיון על יום מנוחה, אבל להיות זירת מאבק בין חרדים לחילוניים.

שלי יחימוביץ': והניכוס של זה לצורך "המאבק" בין שוחרי החופש לבין מי שמבקשים לדכא את אותו חופש, הוא בעיני מעוות לחלוטין, כי לפעמים החופש של אדם מסוים לקנות בשבת, הוא שעבוד של אדם אחר.

שלי יחימוביץ': רוב העובדים שמועסקים בשבת הם עובדים עניים.

שלי יחימוביץ': אין להם ברירה, הם חייבים לעבוד בשבת, אחרת הם פשוט לא יועסקו במקום העבודה הזה.

שלי יחימוביץ': זאת עובדה.

שלי יחימוביץ': מדובר במשתכרי שכר מינימום ומטה ומדובר בתופעה שהולכת וגוברת.

שלי יחימוביץ': אגב, תל אביב מטבע הדברים תמיד מושכת את תשומת הלב, אבל באמת המאסה הגדולה של העובדים נמצאת במרכזי הקניות הפתוחים.

שלי יחימוביץ': מדובר שם על מקום מאד מאד סואן, מקומות מאד סואנים, במיוחד בשבתות.

שלי יחימוביץ': בעיני, חוק שעות עבודה ומנוחה שנחקק בראשית שנות ה-50 והובהר שמדובר בחקיקה חילונית, אבל לא צריך להתבייש, בסופו של דבר הוא עוקב לדעתי המתנה הגדולה ביותר שהיהדות נתנה לאנושות, והיא יום מנוחה שבועי, לא רק לעובד, אלא גם למשרתו ולעבדו ולאמתו ולגר ולבהמה.

שלי יחימוביץ': זה היה ציווי שהיה יוצא דופן במוסריות שלו, בוודאי בעת שהוא נחקק, שבה היו עבדים וחברה מאד מרובדת עם אדונים ומי שאין להם זכויות אדם בכלל.

שלי יחימוביץ': ולצערי היום, במידה רבה הזכות הזאת, שהבהמה נהנתה ממנה, נלקחת מבני אדם רגילים, שכל מה שהם רוצים זה לפרנס את משפחותיהם בכבוד.

שלי יחימוביץ': אני אדם חילוני.

שלי יחימוביץ': הערכים שלי הם ערכים חילוניים.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שערך סוציאלי ראשון במעלה זה יום מנוחה שבועי לאדם העמל.

שלי יחימוביץ': ובמידה רבה גם יש בזה צורך.

שלי יחימוביץ': כמובן שיש הרבה הגנות, מי שמועסק בשבת חובה על מעסיקו לתת לו יום מנוחה חלופי, לכן הוא גם מקבל תעריף יותר גבוה בעבור שעת עבודה, בין היתר כדי לפצות אותו על כך שנגזל ממנו יום המנוחה, אבל גם כדי להרתיע מעסיקים.

שלי יחימוביץ': יש היגיון בחקיקה הזאת, אבל יש גם ערך ליום מנוחה, שהוא קולקטיבי לכולם, כיוון שביום המנוחה הזה – כפי שכבר נאמר – הילדים בבית, מי שילדיו משרתים בצבא מגיעים לחופשות בשבתות.

שלי יחימוביץ': מי שרוצה ליהנות מהביחד המשפחתי ולנוח, לא יכול לעבוד בשבת.

שלי יחימוביץ': ועובדה, יותר ויותר אנשים עובדים בשבת.

שלי יחימוביץ': אגב, לא רק עובדים עניים, גם עובדים שמועסקים בחוזים גלובאליים והם סביב השולחן כל הזמן.

שלי יחימוביץ': עובדי הייטק ותקשורת וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': ויש כרסום מתמשך בדבר הזה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לומר שאני בעד פתיחת מקומות בידור בשבתות, ובעד מסחר מוגבל ביותר ובעד שאטלים ותחבורה מוגבלת בשבת.

ישראל אייכלר: סליחה, אני רוצה לשאול אותך לגבי הצד המשפטי של שלטון החוק.

ישראל אייכלר: זה נכון מה שאומר עורך הדין אבוהב, שזה בלתי חוקי, זאת אומרת נעשים מעשים בלתי חוקיים בעליל בגלוי, ואף אחד לא - - -

שלי יחימוביץ': תעשה לי טובה, אייכלר, אל תכוון אותי לתת אינסרטים כמו שאתה רוצה שאני אתן.

שלי יחימוביץ': אני יודעת מה אני אומרת.

שלי יחימוביץ': כולם מכירים את חוק שעות עבודה ומנוחה.

ישראל אייכלר: אבל אולי לא צודק.

ישראל אייכלר: רציתי לשמוע.

שלי יחימוביץ': בסדר, מה לא צודק?

שלי יחימוביץ': אל תיתמם.

שלי יחימוביץ': תן לי להגיד מה שאני רוצה ואתה תגיד מה שאתה רוצה, ואל תכווין אותי לאמירות ספציפיות.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שהכל ברור.

שלי יחימוביץ': יש חוק שעות עבודה ומנוחה.

שלי יחימוביץ': מה, יש פה איזה שהוא ספק?

ישראל אייכלר: זאת אומרת יש פה הפרת חוק גלויה.

ישראל אייכלר: אנחנו נדבר על זה.

שלי יחימוביץ': אני יכולה לסיים?

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: חשבתי שסיימת.

שלי יחימוביץ': לא, עוד מילה ברשותכם.

שלי יחימוביץ': כמובן שאני בעד פרהסיה שהיא תהיה פרהסיה של יום מנוחה.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שהפתרון שעולה מדי פעם - הועלה אפרופו משחקי הכדורגל של יום מנוחה ביום ראשון – הוא פתרון מאד מאד יפה ואלגנטי.

שלי יחימוביץ': הוא מאפשר גם לשומרי מצוות וגם לחילוניים לעשות קניות ולא לפגוע בהיקפי המסחר ולשחק כדורגל וכן הלאה, וגם מאפשר באמת מנוחה משפחתית בשבת.

שלי יחימוביץ': זה נושא נורא מורכב ולדעתי, אייכלר, אתה שאלת כאן שאלה מעניינת, איך קרה שדווקא משנת 2014 יש פחות כתבי אישום וזה מאד מוזר, כי בקואליציה הזאת יש מפלגות חרדיות.

ישראל אייכלר: עכשיו את מנהלת אותי.

שלי יחימוביץ': כן, עכשיו אני מנהלת אותך ואני שואלת אותך.

שלי יחימוביץ': מאד מוזר הדבר הזה.

שלי יחימוביץ': ושוב, אני באתי לכאן ואני אגיד לכם את האמת, הפתרון יהיה באמת באותו יום מנוחה, ביום ראשון.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה ייתן פתרון שהוא גם מתכתב עם הציבוריות החילונית והוא גם יאפשר באמת - לשומרי מצוות בוודאי – לא לעבוד בשבתות ויום מנוחה לעובדים בכלל.

שלי יחימוביץ': אבל אני גם רוצה לומר את האמירה העקרונית, שבאמת בעיני זה חוק סוציאלי מהמעלה הראשונה ואני חושבת שאנחנו, החילונים, לא צריכים בכלל להתבייש להיות בזירת המאבק הזאת, עם האתוס והערכים שלנו.

ישראל אייכלר: תודה רבה לחברת הכנסת שלי יחימוביץ.

ישראל אייכלר: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לחבר הכנסת רזבוזוב, אבל לפני זה אני רוצה לאפשר לנציג עיריית תל אביב.

ישראל אייכלר: הזמנו, פשוט התעקשנו להביא את נציג עיריית תל אביב, שהיא המקור, מה שאני זוכר ואני כבר זקן כנראה, שהיה ראש עיר בשם דיזנגוף, שהיה מסתובב עם סוסו ומאיץ בסוחרים לסגור מהר את החנויות, כי כבר שבת ואסר על בעלי העגלות הערביים בדיליג'נסים, שבאו מיפו, להיכנס לרחוב הרצל, כי מפריעים את אווירת השבת והוא שם אפילו, נדמה לי, מחסום וגדר שם ברחוב הרצל, ליד הגימנסיה.

<יאיר קורח: החלטה מספר 30 משנת 1933.

ישראל אייכלר: אבל היום עיריית תל אביב כנראה היא אחרת ואני רוצה לשמוע את נציג עיריית תל אביב, אפרים בוק.

<אפרים בוק: טוב, דבר ראשון אני מתנצל, כי בזימון שקיבלנו הופיעה אפליית עובדים שומרי שבת בתעסוקה.

<אפרים בוק: עיריית תל אביב זה גוף גדול, ולקחו את הנושא הזה לתחום של העסקת עובדים ואני מהאגף של משאבי אנוש.

<אפרים בוק: כלומר, הדיון מבחינתי או מה שאני יכול לתרום לדיון, מכוון כלפי פנים ואני מתנצל על כך מראש.

שלי יחימוביץ': זה יפה שאתה מתנצל שאתה באת מוכן לדבר על נושא מסוים, כי אתה יכול לדבר על מה שאתה רוצה, אתה יודע.

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על אפליית עובדים - - -

שלי יחימוביץ': אנחנו רגילים להגיד מה שאנחנו רוצים, בכל פורום שאנחנו רוצים.

<אפרים בוק: לא, כי שמעתי את התחלת הדיון ואני לא מתחבר בדיוק לפן המסחרי ועל כן.

<אפרים בוק: דבר ראשון, ככלל וזה יישמע מוזר, יש עובדים שמעוניינים לעבוד, בעיקר דברים שתופסים אותם, או המנהלים שלהם תופסים אותם כדחופים ואני יכול להגיד שבתפקידי אני ממונה הסכמים ותנאי שירות, ולכאורה האדם שאמור לתת את החותמת – כן לא, לא, כן, אנחנו עומדים בפרץ ואומרים לא.

<אפרים בוק: אנחנו לא מוכנים שעובדים יעבדו בשבת.

<אפרים בוק: בכל זאת, זה לא בכמויות, לא במאסות, אבל זה קיים.

<אפרים בוק: בעיקר דברים שצריך אותם ליום ראשון בבוקר, לפעמים זה משפטנים שצריכים להגיש איזה שהוא חומר דחוף ביום ראשון או כל דבר אחר ואז אנחנו נתקלים בדבר הזה, והסיבה היא התגמול הגבוה, בין השאר זה גם התגמול הגבוה שניתן בעד עבודה בשבת.

<אפרים בוק: באופן אישי אני רואה בזה מחסום.

<אפרים בוק: מי שרוצה להעביד עובד בשבת, שיחשוב פעמיים אם זה משתלם לו, מעבר לדברים האחרים.

<אפרים בוק: אנחנו בעירייה לא מפעילים את כלל "הכוח" שאנחנו יכולים להעסיק בשבת.

<אפרים בוק: קרי, מדובר כאן על כמות ההיתרים, רק להזכיר, יש היתרים כלליים להעסקה בשבת, יש סדרנים, פקחים, עובדי חוף וכיוצא בזה ואנחנו לא מפעילים את מלוא הארסנל שיש לנו, וגם שם אנחנו מצמצמים בכמות העובדים.

<אפרים בוק: ואולי אני אתחבר למה שחברת הכנסת יחימוביץ אמרה, מהפן היותר סוציאלי, אנחנו בעד זה שהעובדים יהיו עם משפחותיהם וכיוצא בזה.

ישראל אייכלר: יש מצב שעובד עירייה צריך לעבוד בשבת?

<אפרים בוק: יש מצבים שעובדי עירייה חייבים לעבוד בשבת וזה בעיקר ביחידות של סל"ע, שזו יחידה חדשה שעובדת עם המשטרה לפיקוח על הסדר העירוני – משטרה עירונית.

ישראל אייכלר: עם המשטרה.

<אפרים בוק: ויש את אגף הפיקוח, ששם לפעמים, עד כמה שזה יישמע מוזר, רכב שחונה לפני מעבר חצייה וחוסם את שדה הראייה, אז מישהו שחוצה את הכביש והנהג לא יראה אותו, מישהו יפגע.

שלי יחימוביץ': יש גם מצילים, יש הרבה עבודות.

<אפרים בוק: יש מצילים, יש קבוצות.

<אפרים בוק: יש היתרים כלליים שמשרד הכלכלה נותן.

ישראל אייכלר: אבל אני ממש לא מבין למה העירייה מגבילה אותך רק בנושא הזה.

ישראל אייכלר: אנחנו ביקשנו את עיריית תל אביב ואני רואה שאתה גם חושב כיפה ועיריית תל אביב שלחה אותך, אבל אם אתה מתמקד רק בצד עובדי העירייה, הנושא, כפי שאני מבין אותו – אפליית עובדים בשבת שנגרמת על ידי זה שעירית תל אביב מתירה או מאפשרת מסחר בשבת בניגוד לחוק, אז השאלה אם אתה יכול לייצג אותה.

<אפרים בוק: אני לא יכול לייצג אותה, כי אין לי את המידע בנושא הזה.

<אפרים בוק: מצטער.

ישראל אייכלר: אז אנחנו נסתפק בעובדה שאתה אומר שעובדי עיריית תל אביב, כעירייה, לא מעוסקים בשבת, אלא אם כן מדובר ב - - -

<אפרים בוק: אלא אם כן נדרש הדבר והזה עובר כמה בחינות.

<אפרים בוק: בוודאי.

ישראל אייכלר: הבנתי.

ישראל אייכלר: אירועים ודברים כאלה עיריית תל אביב לא משתתפת בשבת?

<אפרים בוק: אירועים קיימים, אבל יש נופל תחת היתרים כלליים.

ישראל אייכלר: איזה היתר יש לאירועים?

<אפרים בוק: יש היתר כללי בחתימת גולדה מאיר, כשרת העבודה, על כל מה שקשור לנושאי תרבות.

ישראל אייכלר: אז אני מאד מודה לך.

ישראל אייכלר: חבר הכנסת יואל רזבוזוב, בבקשה.

ישראל אייכלר: יש קבלת שבת, אם מדברים על שבת, יש זמירות שבת של רוזבדוב.

ישראל אייכלר: אתה חייב לשמוע את זה.

יואל רזבוזוב: אני אראה לך תמונה אחרי זה של סבא של אבא שלי, אז אולי באת הדברים מתחברים.

יואל רזבוזוב: יש לי הרבה מה להגיד בנושא.

יואל רזבוזוב: אני גם חוקר את הנושא ובאמת צריך למצוא לו פתרון.

יואל רזבוזוב: שמעתי כאן שיש מרכזי קניות עם עומסים של רכבים על כביש החוף ובאזור הרצלייה ויש עוד הרבה מקומות, ואני חושב שהעניין הזה נובע מביקוש והיצע.

יואל רזבוזוב: הציבור רוצה לקנות בשבת וזה מה שהוא רוצה, ואני חושב שדווקא בתקופה הרגישה הזאת, אם אנחנו עכשיו – ואני שמעתי כאן כמה אנשים ממש מתעקשים שאנחנו צריכים לאכוף את החוק – חוק שעות עבודה ומנוחה ולתת יותר קנסות – אז אנחנו נגרום בארץ לברדאק גדול.

יואל רזבוזוב: כי יש ציבור שרוצה לצרוך, יש ציבור – וגם אני מקבל פניות ציבור מציבור שמרגיש שהם מופלים בחוק הזה, כי מי שאינו יהודי רשאי לבחור את יום המנוחה שלו ומי שיהודי אסור לו לעבוד ביום שבת, וסטודנטים פונים אלי כי זה 200% והם רוצים לעבוד ביום שבת כי זה היום הפנוי שלהם.

יואל רזבוזוב: אני מכיר הרבה עולים שרוצים לעבוד ביום שבת, כי בלי זה הם לא גומרים את החודש.

יואל רזבוזוב: אני מקבל פניות גם מהרבה עסקים שמקבלים קנסות.

יואל רזבוזוב: מוזרים לי גם הנתונים האלה, כי אני יודע על סכומים אחרים, לפחות שאני קיבלתי בשנתיים האחרונות וכן ניתנו קנסות.

יואל רזבוזוב: אני חושב שהקנס על העסקת עובד בשבת עומד על 36,000 ₪.

<קריאה: 35,740 ₪ לכל הפרה של עובד על כל שבת.

ישראל אייכלר: אני מבקש, למען הסדר הטוב, שכל אחד ידבר בזמנו.

ישראל אייכלר: עורך דין פז, יש לי פה נתונים שלהם ואתה מדבר על קנסות.

ישראל אייכלר: הם מדברים על כתבי אישום.

ישראל אייכלר: כתבי אישום היה אפס.

ישראל אייכלר: קנסות – תראו איזה פלא, בשנת 2013 – חיוב בקנסות 2,700,000 ₪.

ישראל אייכלר: בשנת 2015 – תראו מה שקרא, 81,000 ₪.

ישראל אייכלר: מישהו יכול להסביר פער כזה אדיר בין 2,700,000 ש"ח ואחר כך בשנת 2014 1,700,000 ₪ - - -

<קריאה: מגיעים לבית המשפט ועושים להם איחוד תיקים של כל הקנסות והם משלמים קנס זניח.

<קריאה: הם עושים צחוק מהחוק.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שיש פה מגמה.

ישראל אייכלר: בדיוק, עושים צחוק מהחוק והם מבקשים מאיתנו לשמור חוק, ואם אני לא אשלם מס הכנסה כפי שהחוק אומר - - -

יואל רזבוזוב: ברשותך אני אסיים.

יואל רזבוזוב: גם ענייני הספורט בשבת, אני הראשון שביקשתי לזמן דיון על אותו קלע שרצה להתחרות באליפות ישראל ואליפות ישראל הייתה בשבת.

יואל רזבוזוב: אמרתי זה לא הוגן, גם אני בתור ספורטאי אולימפי לשעבר, רוב האליפויות היו בחנוכה, בפסח, בחגים, ואפשר היה להסתדר.

יואל רזבוזוב: לא חייבים.

יואל רזבוזוב: אבל יש מציאות, למשל בכדורגל, משחקי ילדים, אנחנו רוצים לפתח את הענף ואנחנו רואים שאנחנו רוצים לפתח את הענף בעקבות התוצאה האחרונה.

יואל רזבוזוב: אז פשוט לא ניתן לקיים את הליגה ומשחקים בימי חול, מבחינת הילדים, כי אין לנו מספיק מגרשים, אין מספיק מגרשים מוארים והילדים לא יכולים לקחת את הילד מבית הספר, הם צריכים לפספס יום עבודה, להביא אותו למשחק.

יואל רזבוזוב: פשוט לוגיסטית, אנחנו לא יכולים לעשות זאת.

<קריאה: אפשר בימי ראשון, שני ושלישי ואליפות ביום רביעי.

<קריאה: רק שתדע שאפשר.

ישראל אייכלר: סליחה, אני לא רוצה להפריע.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, בכדורגל אי אפשר.

יואל רזבוזוב: בענפים שאפשר, ואני גם אמרתי שאנחנו חייבים לא בחקיקה ולא בכפייה, כי יש את הצ'רטר של הוועד האולימפי הבינלאומי וגם של וופ"א ושל פיפ"א, שהבשורה היא תרבות של פוליטיקה בספורט, אבל אנחנו כן בהידברות יכולים למנוע ולעזור לאותם האנשים שכן רוצים לצרוך.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אם אנחנו עכשיו נתחיל להתערב בחקיקה, בגסות, אז אנחנו, עוד פעם, זה לא סתם התורים האלה.

יואל רזבוזוב: יש ביקוש והיצע.

ישראל אייכלר: תודה רבה, תודה לחבר הכנסת יואבל רזבוזוב, תודה רבה על הדברים שלך.

ישראל אייכלר: נשמעו פה שאלות אלי מצד חברת הכנסת יחימוביץ ואחרים ששואלים את השאלה, איך זה קורה שדווקא משרד הכלכלה, בימינו בידי השר דרעי, איך זה יכול להיות ומה עמדת משרד הכלכלה בעניין הזה.

ישראל אייכלר: אני מבקש מהגברת שירי לב-רן, שהיא נציבת שוויון הזדמנויות אזורית ממשרד הכלכלה - - -

שלי יחימוביץ': מר אייכלר, אני צריכה ללכת, אני יכולה להגיד עוד משפט אחד?

ישראל אייכלר: או שאת רוצה לשמוע מה שאומר משרד הכלכלה.

שלי יחימוביץ': כן, אבל רק עוד משהו ששכחתי להגיד, כי דיברתי על שכירים ואני רוצה להתייחס גם למה שנאמר פה וזה חשוב מאד וזה עסקים קטנים ובינוניים.

שלי יחימוביץ': אני גרה בשכונה דרומית בתל אביב ואני מקפידה לקנות במכולת, כי אני רוצה לפרנס אנשים שהם בעלי עסקים קטנים ולא מי שמחזיקים ברשתות שיווק.

שלי יחימוביץ': ואני חייבת להגיד לכם שסביבי, מכולות נסגרו בזו אחר זו, מפני שהן פשוט לא יכולות לעמוד בתחרות עם רשתות השיווק.

שלי יחימוביץ': וגם אתה אמרת את זה ובצדק, מי שמחזיק באותן רשתות שיווק, זה אנשים שלא עובדים בשבת.

שלי יחימוביץ': הם בשבת עוסקים בתרבות הפנאי שלה, כמו שאנשים זכאים והם מעסיקים אנשים שחייבים לעבוד בשבת.

שלי יחימוביץ': יש כאן חוסר שוויון מאד גדול בין עסקים קטנים ובינוניים, שהם חוט השדרה העסקי והכלכלי של המשק וגם מעסיקים בסך הכל יותר עובדים מאשר מעסיקות העובדות הגדולות, ויש כאן גם אפליה בקרב בעלי העסקים, לא רק כלפי שכירים.

ישראל אייכלר: גם לבעלי העסקים.

ישראל אייכלר: איגוד בעלי העסקים והסוחרים מודים לך.

ישראל אייכלר: הגברת שירי לב-רן, בבקשה.

<שירי לב-רן לביא: אני הנציבה האזורית של תל אביב ואזור המרכז.

<שירי לב-רן לביא: אז אני אסביר את זה רק מהפן של חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, כי זה החוק שהנציבות אמונה עליו.

<שירי לב-רן לביא: חוק שוויון הזדמנויות בעבודה אוסר כמובן על אפליה, בין היתר מטעמי דת.

<שירי לב-רן לביא: האכיפה שעושה הנציבות היא אכיפה אזרחית, בניגוד לאכיפה מנהלית או פלילית שעושים גורמים אחרים במשרד הכלכלה, שתיכף אני מניחה שגם יציגו את המצב.

<שירי לב-רן לביא: אני חייבת להגיד שאנחנו מקבלים שני סוגים של פניות בדרך כלל על אפליה על רקע דת, כשאני מבחינה את העניין של אפליה על רקע דת לא כאפליה כללית, לא של אי קבלת חרדי או ערבי או נוצרי לעבודה, אלא רק במובן הזה של עבודה בשבת.

<שירי לב-רן לביא: אנחנו מקבלים פניות הן מעובדים שרוצים לעבוד במקומות עבודה ולא מתקבלים בגלל שהם אומרים שהם לא מעוניינים לעבוד בשבת, ואנחנו מקבלים במקביל גם פניות ממעסיקים, שמבקשים לדעת האם הם יכולים לקבל בדרך כלל רק ערבים למקום העבודה, כי לא תהיה בעיה של הפרת החוק לכאורה.

<שירי לב-רן לביא: אנחנו תיכף נשמע שיש עם זה כמובן בעיה.

<שירי לב-רן לביא: אני רוצה לומר שהעמדה של הנציבות היא לא רק כזו שבהינתן היתר ממשרד הכלכלה אז אין בעיה לעבוד במנוחה השבועית.

<שירי לב-רן לביא: לא זו הסיטואציה ואם היה כאן נציג משאבי אנוש של עיריית תל אביב, אז אני יכולה להזכיר לו שבשעתו אנחנו קיבלנו פנייה מעובד של עיריית תל אביב, שהוא שומר שבת, שביקש להתקדם בעבודה ונמסר לו שהוא לא יכול לגשת במכרז פנימי לתפקיד מסוים, בגלל שהוא שומר שבת.

<שירי לב-רן לביא: ובאנו אנחנו הנציבות וטענו שהעובדה שיש היתר לעירייה לתפקיד הספציפי הזה לעבוד בשבת, זה עדיין לא מאפשר לעירייה לחייב את העובדים לעבוד בשבת.

<שירי לב-רן לביא: בין היתר טענו למשל שצריך להסתכל כמה עובדים יש לדוגמא במערך הפיקוח, כי יכול להיות שהנטל המשותף שצריכים לעשות כלל העובדים, הוא לא כזה שאפשר להגביל אדם להתקדם בעבודתו בתוך העירייה, רק משום שהינו שומר שבת.

<שירי לב-רן לביא: ולכן העמדה של הנציבות היא שבהחלט יש מקום לבחון לעומק את השאלה עד כמה ההיתר הוא באמת מתחייב מאופיו או מהותו של התפקיד.

<שירי לב-רן לביא: הייתה לנו פנייה של עובדת ברשות מקומית אחרת, שקיווינו מאד שתתבשל לכדי כתב תביעה, אלא שבסופו של דבר העובדת הזו העדיפה שלא לתבוע, אבל אנחנו בהחלט נותנים ייעוץ משפטי וליווי משפטי לעובדים שלא מתקבלים לעבודה או שמפוטרים מעבודתם רק בשל שמירת השבת, בין אם הם דתיים, אגב, ובין אם הם לא דתיים וקוראים לעצמם מסורתיים.

<שירי לב-רן לביא: זאת אומרת אין חובה לחבוש כיפה או להשתייך לזרם מסוים.

ישראל אייכלר: אדם דתי במילא לא ילך לעבוד בכל מחיר.

ישראל אייכלר: הבעיה היא באמת עם האנשים המסורתיים, שהם נמצאים בניסיון כזה, שלא רוצים לעבוד וכופים עליהם.

ישראל אייכלר: זו הבעיה.

עליזה לביא: רק שאלת הבהרה, אדוני.

עליזה לביא: אם יש מעביד שמבקש עבודה בשבת, מותר או אסור למדינת ישראל?

<שירי לב-רן לביא: זה אסור כמובן, אלא אם כן יש היתר שניתן מאת משרד הכלכלה, וגם אז אנחנו בודקים את זה בהיבט של האפליה.

<קריאה: וגם ההיתר הזה מפלה מסורתיים.

<אור רוזנמן: גם מקום שיש לו היתר לא יכול לחייב עובד לעבוד בשבת.

<שירי לב-רן לביא: נכון.

עליזה לביא: זאת שאלתי.

עליזה לביא: כלומר, למעשה, אם אני לא מתכוונת לעבוד כי אני מסרבת לעבוד בשבת - - -

<קריאה: לא, רק אם את דתייה.

עליזה לביא: אני צריכה מה להביא, אישור מהרבנות?

<קריאה: את צריכה להצהיר שאת שומרת כשרות ושאת לא נוסעת בשבת.

<קריאה: זו ההצהרה וזו האפליה.

<קריאה: את צריכה לתת תצהיר.

<קריאה: זה אומר שאם יפגשו אותך ברמזור בשבת - - -

עליזה לביא: לא, כי כלות צריכות אישור מהרב, אז אני שואלת - - -

<קריאה: בעסק שיש לו היתר, אדם שאינו דתי לא מבקש לא לעבוד בשבת.

<קריאה: זאת אומרת, אם השבת שלי היא הזכות שלי ללכת עם הילדים לחוף הים - - -

עליזה לביא: ומי קובע?

<קריאה: החוק, יש הגדרות.

<ריקי שפירא: יש סעיף 9 ג' לחוק שעות עבודה ומנוחה, שמאפשר ל - - -

ישראל אייכלר: תגידי את שמך לפרוטוקול.

<ריקי שפירא: אני עורכת דין ריקי שפירא.

<ריקי שפירא: אני רוצה להגיד שאני ייצגתי עובדת כזו ואני חושבת שזה האבסורד, התוצאה שבסופו של דבר הגענו למבוי סתום בבתי הדין לעבודה.

<ריקי שפירא: אנחנו ייצגנו עובדת שסירבה לעבוד בשבת מטעמים מסורתיים.

<ריקי שפירא: אביה נפטר והיא התקרבה למסורת והיא אמרה אני לא יכולה עוד לעבוד בשבת - - -

ישראל אייכלר: וחייבו אותה?

<ריקי שפירא: והמעביד חייב אותה ועברה שנת האבל, המעביד הודיע לה – עכשיו את חייבת לחזור לעבוד בשבת.

<ריקי שפירא: היא אמרה אבל אני מסורתית, אני לא אעבוד בשבת.

<ריקי שפירא: היא פוטרה.

<ריקי שפירא: הגענו לבית הדין האזורי לעבודה, השופטת שם לתדהמתנו, אמרה לנו בתחילת הדיון שהיא לא מבינה למה לקחנו את התיק הזה, כי לטעמה החוק מגן רק על עובדים אורתודוקסיים ולא על עובדים מסורתיים.

<ריקי שפירא: בסופו של דבר באמת הפסדנו בבית הדין האזורי לעבודה, ובית הדין הארצי לא התערב.

עליזה לביא: אדוני, זאת שערורייה.

<ריקי שפירא: פסק הדין נותן כך ולכן החוק חייב תיקון.

<ריקי שפירא: אני רוצה לומר שהחוק חייב תיקון, חייבים לבטל את הסעיף שדורש את התצהיר הזה.

ישראל אייכלר: מאד חשוב מה ששמענו עכשיו.

ישראל אייכלר: אני רוצה להמשיך עם משרד הכלכלה, כי המנהלת אומרת שהזמנו אותם ולא נתנו להם אפשרות.

ישראל אייכלר: הנציבה סיימה את דבריה.

ישראל אייכלר: מי עכשיו?

<אור רוזנמן: שמי אור רוזנמן, אני מהלשכה המשפטית במשרד הכלכלה.

ישראל אייכלר: כן, הופנו פה שאלות קשות מאד.

<אור רוזנמן: אני אנסה לעשות טיפה סדר.

<אור רוזנמן: מר קורח יושב לידי, הם הגישו עתירה בשם העסקים הקטנים בתל אביב, נכון?

<אור רוזנמן: נגד מי הוגשה העתירה?

<יאיר קורח: נגד עיריית תל אביב.

<אור רוזנמן: נגד עיריית תל אביב.

<אור רוזנמן: אני רוצה טיפה לעשות איזה שהוא סוג של סדר - - -

<יאיר קורח: סליחה, נגד עיריית תל אביב והרשתות שהחנויות שלהן היו פתוחות בשבת.

<אור רוזנמן: נכון.

<אור רוזנמן: חוק שעות עבודה ומנוחה הוא חוק משנת 1951.

<אור רוזנמן: החוק מסדיר את שעות המנוחה של העובדים.

<אור רוזנמן: אגב, לא רק בקשר לשבת, הוא גם קשור למנוחה שמקבלים במהלך העבודה, מנוחת הלילה, הרצף שבו עובדים יכולים לעבוד.

<אור רוזנמן: כל מה שקשור לשעות העבודה והמנוחה בהיבט הכי רחב, נמצא בחוק שעות עבודה ומנוחה.

<אור רוזנמן: חלק מהתנאים הסוציאליים שכל עובד זכאי להם מבחינת שעות המנוחה, זה כמובן יום מנוחה שבועי, כשהחוק קובע, ופה כן החוק מסתכל על ההיבט היהודי של המדינה, והוא קובע שלגבי יהודי יום המנוחה הוא בהכרח יום השבת.

<אור רוזנמן: לגבי מי שאינו יהודי, אומר החוק באופן מפורש בסעיף 7 - מי שאינו יהודי יכול לבחור את יום שישי, שבת או ראשון כרצונו.

<אור רוזנמן: כלומר המחוקק, כבר כשחוקק את החוק, אפשר למי שאינם יהודים להמשיך לעבוד בשבת, ובתנאי שהם מקבלים יום מנוחה אחר – ביום שישי אם הם רוצים, ביום ראשון אם הם רוצים.

<אור רוזנמן: הם יכולים כמובן לבחור גם ביום השבת, אם זה הוא רצונם.

<אור רוזנמן: החוק הזה הוא חוק מאד פטרנליסטי, הוא לא נותן את זכות הבחירה לעובד.

<אור רוזנמן: זאת אומרת, אני לא שואל את העובד.

<אור רוזנמן: דיברו על זה שאכן התגמול בשבת הוא גבוה יותר.

<אור רוזנמן: זאת אומרת, עובד שיבוא ויגיד אני רוצה לעבוד בשבת, אבל הוא עובד במקום שאין לו היתר, לא יוכל להמשיך לעשות את זה.

<אור רוזנמן: בהסדרה ואכיפה, ותיכף אני אעביר את השרביט לאגף ההסדרה והאכיפה, אם מפקח עבודה נכנס למקום שלא אמור להעסיק עובדים יהודים בשבת ומוצא שם עובד יהודי, למרות שהעובד היהודי בא ואומר – אני רוצה לעבוד בשבת, אני עדיין קונס את המעסיק.

<אור רוזנמן: אני לא מאפשר, למרות שהיהודי רוצה, אני לא מאפשר לו לעבוד ביום המנוחה.

ישראל אייכלר: איך אתה מסביר שיש כל כך מעט קנסות יחסית להפרות?

<אור רוזנמן: תיכף נקבל לגבי נתוני הסדרה, אני כבר אעביר את השרביט לאגף ההסדרה והאכיפה.

<אור רוזנמן: בשנת 1969 החוק הורחב והחוק הוסיף את סעיף 9 א' שבא ואומר דבר כזה, הוא אומר בימי המנוחה הקבועים לא יעבוד בעל בית מלאכה בבית מלאכתו ולא בעל מפעל תעשייה במפעלו, ולא יסחר בעל חנות בחנותו.

<אור רוזנמן: כלומר, הרחבנו את זה ואמרנו זה לא רק עניין של העסקה של עובדים, אלא גם אדם עצמאי.

<אור רוזנמן: אני לא רוצה שהאנשים העצמאים יעבדו בשבת, אני לא רוצה שהם יעבדו שבעה ימים בשבוע, אני רוצה שהם כן יקבלו את יום החופש שלהם, גם אם הם נתונים תחת לחץ כלכלי או מאד רוצים לעבוד בשבת.

<אור רוזנמן: ולכן החוק אוסר גם על בעל מלאכה, למרות שהוא לא מועסק, הוא לא שכיר, ולמרות זאת החוק אוסר עליו לעבוד.

<אור רוזנמן: החוק הזה מנסה ליצור איזה שהוא סוג של איזון בין מצד אחד הרצונות של העובדים, הרבה פעמים כן לעבוד בשבת, למרות שאנחנו כן מתירים להם.

<אור רוזנמן: הוא מנסה ליצור איזון בין הרצונות של המעסיקים לפעמים להפעיל מקומות, אם יש מקומות שיש להם היתר לעבוד לצורך העניין ביום המנוחה, שבעה ימים בשבוע; והוא גם מנסה ליצור איזה שהוא סוג של איזון ואני חושב שחברת הכנסת יחימוביץ הזכירה את זה קודם, יש אנשים שרואים את יום השבת כיום שהוא יום של בילוי, הוא יום של תרבות.

<אור רוזנמן: רק צריך לזכור, המדינה החליטה שהיא רוצה לצורך העניין להגדיר את יום המנוחה כיום של בילוי ותרבות, גם בפעילויות בילוי ותרבות מעסיקים עובדים.

<אור רוזנמן: אז זה איזה שהוא סוג של איזון שמנסים לעשות.

ישראל אייכלר: איזה איזון, הרי העובד הזה נשללת ממנו הזכות לא לעבוד בשבת.

<אור רוזנמן: נכון, אז זה בדיוק.

<אור רוזנמן: כבר אני אגיע לנושא הזה, נושא הזכויות של העובדים.

<אור רוזנמן: אני רק רוצה לציין שסעיף 249 לפקודת העיריות, מכיוון שהכנסת לא הצליחה להחליט באופן היסטורי, היא לא החליטה שהיא רוצה להתערב בשאלות סגירה ופתיחה של חנויות ולכן היא גלגלה את האחריות לעיריות.

<אור רוזנמן: פקודת העיריות בסעיף 249 קובעת באופן מפורש שבסמכות העירייה להחליט על סגירה ופתיחה ושעות סגירה ופתיחה של כל העסקים שברשותה, לרבות בימי המנוחה.

<אור רוזנמן: זה הסעיף המפורש, סעיף 249 (20) ו-(21).

<קריאה: זה לא רק מקומות בילוי?

<אור רוזנמן: לא רק מקומות בילוי.

<אור רוזנמן: יש שם רשימה ארוכה של מקומות.

<אור רוזנמן: הנושא של פתיחה וסגירה של חנויות, לרבות מסחר, הוא נושא שנמצא באחריות הרשויות המקומיות ולכן עיריית תל אביב, שלאחרונה העבירה איזה שהוא חוק עזר עירוני, שמאפשר פתיחה של חנויות ומשנה את הסטאטוס שהיה קיים אצלו, הותקפה בבג"ץ וזה באמת משהו שהוא נמצא תחת אחריות הרשויות.

ישראל אייכלר: רגע, אתה לא אמרת שחוקי העזר העירוניים חייבים את אישור משרד הפנים בכל מקרה?

<אור רוזנמן: חוקי העזר העירוניים מסדירים את נושא הפתיחה והסגירה.

<אור רוזנמן: אנחנו, משרד הכלכלה כשהוא אוכף, הוא אוכף את שאלת זהות העובדים.

<אור רוזנמן: אנחנו רוצים לוודא שהעובד מקבל יום מנוחה.

<אור רוזנמן: אם מדובר על עובד יהודי, בהכרח יום המנוחה שלו יהיה שבת, למעט מקומות שקיבלו היתר העסקה בשבת.

<אור רוזנמן: ואם העובד הוא לא יהודי, אז אנחנו נוודא שהוא מקבל יום מנוחה ביום אחר.

ישראל אייכלר: ויש הבדל אם הוא דתי או לא דתי?

<אור רוזנמן: אין הבדל.

<אור רוזנמן: החוק לא מכיר בזה, החוק מגדיר יהודי כיום וככה בתי הדין גם קיבלו את ההגדרה.

<אור רוזנמן: אנחנו בודקים את הרישום במשרד הפנים.

<אור רוזנמן: ככל שהרישום הוא של יהודי, יהודי לא יועסק בשבת במקום שאין לו היתר.

<אור רוזנמן: אני רק רוצה לסיים ואני כן ארצה לעבור גם לנושא הסדרה.

<אור רוזנמן: ורק לגבי הנושא של אפליה, כי בעצם הכותרת של הדיון היום הייתה אפליה בקבלת עובדים לעבודה ביום המנוחה.

<אור רוזנמן: גם המקומות שקיבלו היתר, לרבות בתי קפה שיש להם היתר כללי, לרבות והזכרנו את נושא המצילים, הסדרנים, מקומות שיש להם היתר להעסיק עובדים ביום המנוחה השבועי.

<אור רוזנמן: עובד שבא ואומר – אני לא רוצה לעבוד ביום המנוחה שלי, ואגב זה לא משנה אם יום המנוחה שלו הוא שבת, או שישי או ראשון, הוא אומר אני לא רוצה לעבוד ביום המנוחה השבועי שלי.

<אור רוזנמן: החוק גם מצד חוק שעות עבודה ומנוחה וגם מצד חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, אוסר להפלות אותו.

עליזה לביא: אבל זה מה שקורה.

עליזה לביא: הרי אתה יודע שבזה שיש בעצם איים של - - -

ישראל אייכלר: אני לא רוצה להפריע לו.

ישראל אייכלר: הוא נשאל שאלה, הוא ישיב את התשובה.

עליזה לביא: אני רק רוצה שיחזור על הדברים לפרוטוקול.

עליזה לביא: אדוני, הדברים לא ברורים.

ישראל אייכלר: הוא חזר ואמר ברור.

ישראל אייכלר: אני אחזור על הדברים ברשותך.

ישראל אייכלר: אין שום הבדל בחוק – בין אם הוא דתי או לא דתי – אסור לכפות על עובד לעבוד בשבת, גם במקום שיש לו היתר לעבודה בשבת.

עליזה לביא: אז מלכתחילה הוא לא יתקבל, אז זה לא לכפות?

<אור רוזנמן: רק שנייה.

ישראל אייכלר: מדובר על עובדה, על גברת שפוטרה, בגלל זה אני רוצה לתקוף.

ישראל אייכלר: לא יכול להיות דבר כזה.

עליזה לביא: נכון.

עליזה לביא: היא התקבלה כי הייתה חילונית.

ישראל אייכלר: מה זה משנה?

<ריקי שפירא: לא, אבל גם מלכתחילה.

<ריקי שפירא: אני רוצה להבהיר.

עליזה לביא: היא לא הייתה מתקבלת.

<אור רוזנמן: מכיוון שחוק שוויון הזדמנויות בעבודה אינו מחלק - - -

<ריקי שפירא: אבל מה לעשות שיש חוק שעות עבודה ומנוחה שכן מחלק?

<ריקי שפירא: זה המצב האבסורדי שיש הבדל בין שני חוקים.

עליזה לביא: אבל זה חוק אחד חזק יותר מהחוק השני.

ישראל אייכלר: אני רוצה להמשיך.

<ריקי שפירא: אבל לא ככה מפרשים בפועל משפט.

עליזה לביא: יותר כלכלי שהחוק הזה יהיה נכון, יותר נוח להסתדר עם עובדים שהם לא שומרי שבת.

ישראל אייכלר: אני רוצה לצטט את המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שמדבר בעניין הזה: עובד שמעסיקו דורש ממנו לעבוד בימי המנוחה השבועית, רשאי להודיע למעסיקו שאינו מסכים לעבוד בימי המנוחה השבועיים, על פי אזכור של מצוות דתו, שאותן הוא מקיים.

ישראל אייכלר: מה זה שאותן הוא מקיים, זה בחוק?

<קריאה: כן.

ישראל אייכלר: כנראה שעל זה מתבססים.

ישראל אייכלר: טוב, אני רוצה לעבור ברשותך במשרד הכלכלה למי שממונה על האכיפה, מאיר דוד.

ישראל אייכלר: יש פה שאלות מה קורה לגבי מי שמעסיק ואין לו היתר, אבל הוא מעסיק בני מיעוטים בשבת.

ישראל אייכלר: מה דינו?

<מאיר דוד: אוקיי, אז גם לגבי מה ששאלתם.

<קריאה: מה היא עמדתכם המשפטית הברורה?

<מאיר דוד: הסוגיה הזאת הגיעה לפתחו של היועץ המשפטי לממשלה הקודם, מר מני מזוז.

<מאיר דוד: הוא פסל את חוות הדעת הזאת, שאומרת שגם אם הוא יושב על היאכטה והעסק שלו פותח בשבת ומעסיק לא יהודים, הוא עובר עבירה.

<מאיר דוד: לעת ההיא הוא פסל אותה, אבל הוא השאיר איזה שהוא פתח לדון בזה מחדש.

<מאיר דוד: העמדה הנוכחית היום, גם של השר הנוכחי אריה דרעי, שאף אחד לא יכול לחשוד בו שהוא לא אוהב את השבת, לא בהיבט הסוציאלי ולא בהיבט הדתי.

<מאיר דוד: כן להעלות מחדש את הסוגיה הזאת ליועץ המשפטי, בבקשה לבחון מחדש את חוות הדעת הזאת.

<מאיר דוד: יש מקום - - -

<קריאה: יש הנחיה כזאת.

<קריאה: יש הנחית מפורסמת - - -

<מאיר דוד: יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה הקודם, מני מזוז, שהוא דחה את הפרשנות.

<קריאה: היא כתובה איפה שהוא?

<קריאה: לא יכול להיות שיועץ משפטי לממשלה יפסול חוות דעת של בית המשפט העליון.

ישראל אייכלר: אולי נאפשר לגברת שעוסקת בחוק ההסדרה, רבקה מקובר.

ישראל אייכלר: תבהירי בבקשה את הנושא הזה.

ישראל אייכלר: אולי גברת מקובר תבהיר את הצד המשפטי של העניין.

<רבקה מקובר: אני פשוט מלווה את הנושא הזה משנת 1991 והייתי חלק מהסיפור הזה.

<רבקה מקובר: חוק שעות עבודה ומנוחה, שבאמת ניתן בהתחלה להעסיק עובדים, בא ואומר – לא יסחר בעל חנות בחנותו.

<רבקה מקובר: היות והחוקים כולם, עד שנת 2012, היו פלילים וכדי להגיש כתב אישום בהיבט פלילי, צריך שהדברים יהיו ברורים ולא מפורשנים, לכן הפרשנות שלא יסחר בעל חנות בחנותו הייתה שבעל החנות עצמו לא יכול לסחור.

<רבקה מקובר: הפרשנות שניסו לתת – לא הוא ולא באמצעות אחר.

<רבקה מקובר: ואחר מביא אותנו ללא יהודי.

<רבקה מקובר: הפרשנות הזאת התגלגלה באיזה שהוא אופן.

<רבקה מקובר: היא מעולם לא נבחנה במעשה.

<רבקה מקובר: אני רק רוצה לומר שיש דבר מאד דומה, שיש בחוק בנושא של אגודות שיתופיות.

<רבקה מקובר: אין, חסר שם, יש בדיוק את כל החוק על אגודות שיתופיות ואין שם את – לא יסחר בעל חנות בחנותו באגודה שיתופית.

<רבקה מקובר: וניסו להפיל גם על האגודות השיתופיות, ואני מספרת אז, כשהיינו עושים אכיפות בגן שמואל, היה סופר של הקיבוץ.

<רבקה מקובר: שם היא אפשר היה לגעת, כי זה היו בעלי הקיבוץ וכל החנויות האחרות אפשר היה.

<רבקה מקובר: אז ניסינו להביא את זה לפרשנות לבית הדין.

<רבקה מקובר: זאת עבירה פלילית.

<רבקה מקובר: אי אפשר לפרשן חוק כשרוצים להגיש עבירה פלילית.

<רבקה מקובר: כיום, השר החדש אמר שיש כן לבחון את האפשרות.

<רבקה מקובר: יש דרך מצוינת לנסות לתקן, היות ומשנת 1951 לא נגעו בחוק הזה.

<רבקה מקובר: אני כבר אומרת, למעט ההפסקות בשירותים וכל הדברים החשובים האלה, אין נגיעה אמיתית - - -

<קריאה: זה לא נכון.

<קריאה: בשנת 1996 - - -

<רבקה מקובר: הוסיפו.

<רבקה מקובר: אמרתי בהתחלה שהוסיפו את סעיף 9 א'.

ישראל אייכלר: גם בשנת 1966, לפי איך שאתה נראה, עוד לא נולדת.

<רבקה מקובר: אז צריך לחוקק כי יש בעיה ב - - -

ישראל אייכלר: היא מציינת כעובדה שהגיע הזמן לעשות משהו.

<רבקה מקובר: אבל יש בתיקון של החוק.

<רבקה מקובר: אין שאלה, כי אחרת לא היינו נמצאים היום עם חוק משנת 1951, כשבוודאי ובוודאי אפשר לשנות אותו בהיבטים של שעות נוספות וכו'.

<רבקה מקובר: אז יש בעיה בתיקון, אבל אני מסבירה שזה לא ברור מאליו שאפשר ללכת ולאכוף את זה, כי זאת פרשנות בלבד.

ישראל אייכלר: עכשיו אני שואל עוד שאלה אחת, אם כבר דיברת.

ישראל אייכלר: האם במצב החוקי היום, משרד הכלכלה יכול לבלום את ההפקרות והפרות החוק שקורות בעניין המסחר בשבת?

<מאיר דוד: אז אני אענה לך.

<מאיר דוד: אז אלף להגיד שכן, הכוונה היא - - -

ישראל אייכלר: זה מאיר מנהל אגף האכיפה המנהלי.

<מאיר דוד: אז להשלים רק את מה שהיא אמרה.

<מאיר דוד: כן הולכים להעלות את הנושא הזה מחדש, להציף מחדש, לקבוע פרשנות אחת שתגיד אם כן יהיה אפשר לאכוף או אי אפשר יהיה לאכוף, ואת זה השר רוצה לקדם.

ישראל אייכלר: מי צריך לקדם את זה?

ישראל אייכלר: אם זה החוק, אז מה?

<מאיר דוד: אנחנו מקדמים את זה מול היועץ המשפטי לממשלה, להציף את זה לגבי הפרשנות הזאת של אותו סוחר בחנותו.

ישראל אייכלר: מה מעמדו של היועץ המשפטי לממשלה לגבי העניין הזה?

ישראל אייכלר: אם זה חוק צריך לבצע אותו.

עליזה לביא: אני לא הבנתי את זה.

<מאיר דוד: אני רוצה להבהיר אמירה של בית המשפט הארצי לעבודה.

<מאיר דוד: נכון, יש פרשנויות שונות ויש עמדות שונות ויש חוק וגם לגבי הפרשנויות של החוק צריך מישהו שיכריע סופית.

<מאיר דוד: אם יש שתי פרשנויות שונות, שתהיה פרשנות אחת.

<מאיר דוד: לכן העמדה של היועץ המשפטי חשובה להכרעה בסוגיה.

ישראל אייכלר: מה מעמדו המשפטי לקבוע דבר כזה?

<מאיר דוד: הוא זה שאמון על אכיפת החוק הפלילי.

<אור רוזנמן: מכיוון שפרשנות החוקים כפי שהיא נעשית על ידי הממשלה, נעשית על ידי היועץ המשפטי לממשלה, אלא אם כן הכנסת, המחוקק, מעוניין להבהיר.

ישראל אייכלר: זאת אומרת כל שוטר שייתן לי דו"ח, אני אגיד לו אדוני, אני רוצה שהיועץ המשפטי יקבע אם הנסיעה שלי כך הייתה.

<מאיר דוד: לא, לא.

ישראל אייכלר: יש חוק.

ישראל אייכלר: החוק ברור.

<עידן אבוהב: זה נראה לי כמו ניסיון לקבור את זה, מכיוון שלדעתי עמדו של וינשטיין נשמעה ונמסרה בעל פה.

<עידן אבוהב: אנחנו גורסים שיש לכם כוונה לקבור את העניין הזה.

<עידן אבוהב: אני לא יודע מה השיקולים.

<מאיר דוד: סליחה שאני אומר את זה, אבל אף אחד לא יכול לחשוד - ואמרתי קודם – שהשר הנוכחי רוצה לקבור את העניין הזה.

<מאיר דוד: להיפך.

<עידן אבוהב: אדוני, ההתנהלות הזאת, שר שרוצה לקדם לא הולך לבקש אישור - - -

ישראל אייכלר: עורך דין אבוהב - - -

<מאיר דוד: כן, הוא רוצה לקדם את זה, אני אמרתי.

<מאיר דוד: כן אדוני, ואני מדבר פה בשם - - -

ישראל אייכלר: תן לי לוח זמני ריאלי.

<מאיר דוד: האמת שאני לא יודע.

<מאיר דוד: אני אוכל לבקש ולהעביר ליושב ראש.

ישראל אייכלר: זה מאד חשוב לנו, כי עוד מעט מתחלף יועץ משפטי והם לא יחכו לי ליועץ המשפטי הבא.

<מאיר דוד: אני אענה לשתי שאלות לגבי הנושא של הבלימה ונושא הקנסות.

<מאיר דוד: שאלת איך לבלום.

<מאיר דוד: היה דיון אצל השר לפני החגים והשר הנחה להגביר את האכיפה על עסקים שפתוחים בשבת ומעסיקים עובדים יהודים בשבת, בדגש על העסקים הגדולים, על אותם בעלי חברות גדולות, שיש להם הרבה עובדים ויש להם המון סניפים והפתיחה שלהם פוגעת ב - - -

<עידן אבוהב: סליחה, אבל זו זריית חול, מכיוון שהעסקים הגדולים מעסיקים בעיקר בני מיעוטים.

<עידן אבוהב: דבר שני, היועץ המשפטי לממשלה - - -

<מאיר דוד: סליחה, אני לא הפרעתי לך.

ישראל אייכלר: עורך דין אבוהב, אני לא יכול להרשות את זה.

ישראל אייכלר: הדברים שלך היו מאד ברורים.

ישראל אייכלר: התשובה שלך מאד ברורה, רק אין לה תאריך ואין לה יעד.

<מאיר דוד: לא, אבל אני אומר שעכשיו אנחנו כבר בימים אלה עושים אכיפה מוגברת על כל העסקים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שבדו"ח הבא של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אני אראה יותר?

<מאיר דוד: אתם תראו יותר.

<מאיר דוד: עכשיו אני רוצה לענות על השאלה למה יש פחות כתבי אישום.

<מאיר דוד: בשנת 2010 נכנס החוק להגברת האכיפה של דיני עבודה לתוקף.

<מאיר דוד: זה חוק שהעביר את הסמכויות מהליך פלילי להליך מנהלי.

<מאיר דוד: כאשר כתב אישום מוגש בהליך פלילי – ומי שמכיר את ההליך הפלילי יודע את הפרוצדורה הארוכה, עד שמגיעים לבתי המשפט ובסופו של דבר כמו שהוא אמר, מחלקים את זה ל-100 תשלומים עם שקל לחודש.

<מאיר דוד: אז אני בא ואומר שתהיה אכיפה לא על ידי זה, אלא על קנסות ועיצומים כספים, עם קנסות מאד מאד גבוהים.

<מאיר דוד: והיום האכיפה החלופית, רוב האכיפה מתבצעת על ידי עיצומים כספיים, ואתם תלכו ותראו הרבה מאד עיצומים כספים בסכומים מאד גדולים.

ישראל אייכלר: כמה פקחים יש לכם היום?

<מאיר דוד: יש במינהל ההסדרה 277 עובדים.

<מאיר דוד: כל העובדים האלה שמוסמכים לאכוף, הם מוסמכים לאכוף גם את חוק שעות עבודה ומנוחה גם בשבת וגם לא בשבת.

<מאיר דוד: גם ביום ראשון, ביום שני וביום שלישי הם מגיעים לעסק ובודקים את התנהלות העסק, בודקים גם אם היו עובדים שעבדו בשבת.

<מאיר דוד: בנוסף, יש לנו כרגע ארבעה מפקחים שעובדים בשבת.

<אורי ישראל פז: דו"ח מבקר המדינה האחרון ביקר אתכם על כך שאין לכם כוח אדם בנושא.

<אורי ישראל פז: זה רק לפני כמה חודשים.

ישראל אייכלר: סליחה, סליחה, אתה אומר שיש 230 אנשים?

ישראל אייכלר: סליחה, אני לא הבנתי.

ישראל אייכלר: אני מבקש שקט, כדי שגם אני אבין.

ישראל אייכלר: אני רוצה להבין כמה - - -

<מאיר דוד: אני מבקש, אני הקשבתי לכולם ולא הפרעתי לאף אחד.

ישראל אייכלר: כן, מאיר, אני רוצה שיאפשרו לך לדבר, אבל אני רוצה להבין.

ישראל אייכלר: כמה פקחים יש לכם בעניין הזה?

<מאיר דוד: אז אמרתי, יש לנו 277 עובדים בכל מינהל ההסדרה והאכיפה.

ישראל אייכלר: כן, אבל כמה אוכפים?

<מאיר דוד: מתוכם 200 עובדים עוסקים באכיפה ישירה של חוקי העבודה.

ישראל אייכלר: בעניין הזה, בחוק הזה, אני רוצה לדעת כמה.

<מאיר דוד: אז אני אומר, כל העובדים שעוסקים באכיפה גם אוכפים את חוק שעות עבודה מנוחה וכל העובדים שלי גם מוסמכים לבדוק את הסעיף הספציפי הזה, של חוק עבודה ומנוחה והוא נבדק לא רק ביום שבת עצמו פיזית, אלא גם בימי החול.

ישראל אייכלר: תוכל להעביר לנו תוך חודש דו"ח כמה מ-200 האנשים שלך עסקו בזה, ומה הם עשו בעניין החוק הזה?

<מאיר דוד: כן, אני אעביר.

<מאיר דוד: אני רק אומר שנבדקו אלפי עסקים בעניין הזה ולא נמצא שכולם מעסיקים בשבת.

<מאיר דוד: בואו נזכור שיש גם הרבה עסקים שלא מעסיקים בשבת או שלא מעסיקים יהודים בשבת.

<מאיר דוד: אני אעביר את הנתון הזה, אבל כן, השר הנחה להגביר את האכיפה ויש אכיפה מוגברת ותהיה אכיפה מוגברת.

<מאיר דוד: עכשיו, בגלל שזה אכיפה מנהלית ועיצומים כספיים, אז יש פחות כתבי אישום, אבל עדיין סנקציות מוטלות ולא מעט.

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר למר מאיר וולמן ואחר כך למשרד המשפטים, לשמוע מה הם אומרים.

<מאיר בוזגלו: אני מאיר בוזגלו מעמותת תיקון.

ישראל אייכלר: מאיר בוזגלו, סליחה.

<מאיר בוזגלו: כמה הערות טלגרפיות.

<מאיר בוזגלו: קודם כל לגבי שפה.

<מאיר בוזגלו: יש אנשים שמדברים פה בשפה של דתיים או חילוניים.

<מאיר בוזגלו: יש עשרות אחוזים, למעלה מ-40% במדינה הזאת שלא אוהבים את ההגדרות האלה, וגם המילה חילוני וגם המילה דתי – מה היא בדיוק אומרת?

<מאיר בוזגלו: בואו נאמר, מי שהשבת יקרה לו, אם כבר רוצים לציין את הדברים ואם כבר רוצים לדבר במונחים האלה.

<מאיר בוזגלו: ופה יש מה לעשות ברמת החוק, כי למשל אדם שקיבל היתר להעסיק עובדים בשבת, יכול להעסיק עובדים לא דתיים, כשלא דתי הכוונה בהצהרה.

<מאיר בוזגלו: זה משהו שאנחנו עבדנו עליו הרבה זמן ויש פה גם כן אנשים שהגישו ונכוו, אז בואו נסדר את הדברים.

<מאיר בוזגלו: אז יש מה לתקן פה ברמת החוק.

<מאיר בוזגלו: החוק כפי שהוא היום, פוגע בחלקים גדולים מהאנשים שהשבת יקרה להם והם לא אורתודוכסים.

<מאיר בוזגלו: אז זה דבר ראשון.

ישראל אייכלר: גם אורתודוכסים, אבל הם לא עומדים בניסיון.

<מאיר בוזגלו: לא יודע מה הם בדיוק, חשובה להם השבת.

<מאיר בוזגלו: אני אכנס למחשבה הזאת, אם הוא שותה כוס שנייה, או לא שותה?

<מאיר בוזגלו: יש לך מדד שבת?

<מאיר בוזגלו: לא יודע.

ישראל אייכלר: לא, אתה מוציא אותו מכלל האורתודוכסים, הוא מאד ייעלב.

<מאיר בוזגלו: לא משנה, אז כולם בפנים וזה דבר אחד.

<מאיר בוזגלו: שנית, צריך לפעול מהר.

עליזה לביא: בוא נשאל פה כמה אנשים יודעים מה זה כוס שנייה, כולל.

<מאיר בוזגלו: דבר שני, צריך לפעול מהר, משום שנוצרות מציאויות, נוצרים הרגלים ונוצרות שיטות של פריצת חוק וצריך לעצור את הסכר הזה מהר, גם ברמה של חקיקה.

<מאיר בוזגלו: יכול להיות שיום ראשון זה באמת יפתור את כל הדברים, אבל אז צריך לבצר את השבת, על מנת שאפשר יהיה לעבור ליום ראשון.

<מאיר בוזגלו: נקודה שלישית.

<מאיר בוזגלו: הנושא תוסס מאד.

<מאיר בוזגלו: לא ירחק היום שבו נראה את האנשים ששומרי מצוות שיגידו אנחנו מחרימים עסקים שפותחים בשבת, כי אנחנו מאד מצטערים, אנחנו לא יכולים - - -

עליזה לביא: זה כבר קיים.

<מאיר בוזגלו: זה כבר קיים, אז בבקשה.

<מאיר בוזגלו: אז צריך להתערב מהר.

ישראל אייכלר: לפי מה שקורה, לא נראה לי שזה קיים מספיק.

ישראל אייכלר: שאם חברת גינדי יכולה לשלוח לנו הודעה שהיא פותחת מרכז קניות ועשתה חוזה ובחוזה במפורש כתוב שיש שבעה ימים בשבוע, וחברת גינדי אני מניח יש להם הרבה קליינטים שומרי שבת, אז כנראה שזה לא מספיק מרתיע.

<מאיר בוזגלו: אז לכן צריך לפעול מהר מאד.

<עידן אבוהב: אדוני, אתה יודע, אנחנו חשבנו אולי לבדוק בקניונים, האם גם בקניונים יש חוזים שעושים את ההתניה הבלתי חוקית הזאת.

<עידן אבוהב: אבל אני שואל את עצמי בשביל מה שאני אפעיל את העמותה ואתחיל לחקור, כאשר כל עוד אין החלטה ברורה.

<מאיר בוזגלו: רגע, רגע, יחד עם זה, בוא תגיד, לפני שבת גם מי ששומר שבת, קצת רגוע יותר, אתה יודע, מדבר ולא נכנס לכל אחד.

<מאיר בוזגלו: אתה נכנס לכל אחד.

<עידן אבוהב: סליחה.

<מאיר בוזגלו: אני לא לוקח את זה אישית, כי לכל אחד אתה נכנס.

<מאיר בוזגלו: אז באמת אני חושב שצריך לפעול.

<מאיר בוזגלו: יש בג"ץ היום של הקואליציה הרחבה שמכילה מקיר לקיר אנשים.

<מאיר בוזגלו: יש הסכמה גורפת לא רק בין דתיים חילוניים, בין כל אומות העולם, בין סוציאליסטים וליברליים, כולם מדברים על שבת.

<מאיר בוזגלו: לא צריך לנמק את השבת.

<מאיר בוזגלו: צריך לעשות ולבצר את השבת.

<מאיר בוזגלו: אם רוצים את יום ראשון, זה יהיה רק אם שבת תהיה מבוצרת, ולא נגיע למצב שאנשים עניים, מכריחים אותם לעבוד בשבת כדי לזכות בתנאי קיום, והם יעבדו בשבת, שזו עבדות על עבדות.

<מאיר בוזגלו: יש מה לעשות פה, ואני מדבר כאזרח מודאג.

<מאיר בוזגלו: אני לא מייצג שום דבר, שום משרד.

<מאיר בוזגלו: אני אומר מבחוץ, חברה, זה דבר בנפשנו, חשוב מאד לפעול ומהר.

ישראל אייכלר: תודה רבה לך.

ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע גם את משרד המשפטים וגם את רשות השידור, אבל חברת הכנסת לביא ממהרת, אז בבקשה.

עליזה לביא: תודה אדוני.

עליזה לביא: אדוני, אנחנו עושים את הדיון שלנו היום, בשנת 2015.

עליזה לביא: המקום של השבת השתנה בתודעה.

עליזה לביא: המקום בכלל של הבנת השבת, ההתייחסות לשבת, הוא מקום אחר לגמרי.

עליזה לביא: הוא לא רק של דתיים.

עליזה לביא: ומה זה דתיים בכלל?

עליזה לביא: מה זה המנעד קולות הזה של דתיים?

עליזה לביא: אני זוכרת שלפני כמה שנים הייתי בבית כנסת בפריז, תפילת יום שישי בערב והגיעה אישה צעירה עם תיק העבודה שלה.

עליזה לביא: היה ברור שהיא הגיעה מהמשרד.

עליזה לביא: ואז ככה התחלנו לדבר ושאלתי אותה והיא אמרה לי – אין ברירה, אני עובדת ביום שישי והשבת נכנסת בארבע וחצי.

עליזה לביא: ברור שאין דרך אחרת, אלא רק לבוא.

עליזה לביא: והשיחה התפתחה איך אפשר להכין שבת והיא סיפרה לי על אורח החיים שלה ובגלל זה היא מאד רוצה לעלות לארץ.

עליזה לביא: היא רוצה לעלות לארץ כי בארץ אף אחד לא יחייב אותה לעבוד עד דקה לפני שבת.

עליזה לביא: היא אמרה, אם אני רוצה להתקבל לאחד המשרדים היוקרתיים בפריז, של עריכת דין ולא לעבוד בשבת, אני צריכה לעבוד ביום שישי ממש עד כניסת השבת.

עליזה לביא: היא אמרה שהמעביד שלה עוד עושה לה טובה ונותן לה לסיים יותר מוקדם.

עליזה לביא: הרי אתם יודעים שהשבת נכנסת מאד מוקדם ביום שישי.

עליזה לביא: והנה, אני רואה שהמציאות הזאת כאן בארץ, בצורה חותכת, פוגעת.

עליזה לביא: היא לוקחת הרבה מאד מקצועות ובעצם אומרת שלדתיים או לשומרי שבת – ואני גם לא אוהבת את הקטגוריה הזאת של דתיים.

עליזה לביא: אני רוצה לחזור חזרה לסבא שלי, שלך, של כולנו.

עליזה לביא: מה זה דתי?

עליזה לביא: אדם שבשבילו שבת היא שבת, באשר הוא, באשר היא ומבקש לא לעבוד, לא יכול להיות שזה יהיה תנאי ראשוני.

עליזה לביא: אנחנו יודעים שסטודנטים לא הולכים לרכוש השכלה במקצועות מסוימים, משום שבמקצועות הללו חייבים לעבוד בשבת.

עליזה לביא: כך זה לגבי משחק.

עליזה לביא: כך זה לגבי עוד ועוד מקצועות שקיבלו היתרים ולמעשה אנחנו רואים כאן חלוקה מלכתחילה.

עליזה לביא: והיום, התלונות הללו שדיברנו עליהן קודם, אני מקבלת לא מעט תלונות כאלה.

עליזה לביא: מה אנחנו עושים?

עליזה לביא: אדוני, אין מקום ואין מנוס מלשנות את החוק.

עליזה לביא: כי החקיקה והאנשים שישבו כאן סביב השולחן הזה, או השולחן בכנסת הקודמת, שהייתה בשנת 1962, היו שונים במהותם, בהבנתם, בראייה שלהם את התפיסה של מעמד השבת במדינת ישראל.

עליזה לביא: בהרבה נושאים אני חלוקה על חברת הכנסת יחימוביץ.

עליזה לביא: כאן אנחנו מסכימות.

ישראל אייכלר: אגב, את אומרת שזה שונה וזה באמת שונה, כי היום הציבור יותר מודע למושג של שבת מאשר היינו אז.

ישראל אייכלר: חד משמעית.

ישראל אייכלר: חד משמעית.

ישראל אייכלר: הרבה יותר מודע, יש יותר הבנה, יש יותר הבנה שהשבת שלי גם אם אני לא שומרת תרי"ג מצוות.

ישראל אייכלר: אבל זה השבת שלי ואני לא רוצה שיחייבו אותי לעבוד בשבת, גם אם אני נוסעת בשבת, אז מה?

ישראל אייכלר: אבל אנחנו כאן במדינה יהודית דמוקרטית, גם היהודית וגם הדמוקרטית.

ישראל אייכלר: גם החקיקה, אנחנו רואים פה איפה ואיפה בין חוקים.

ישראל אייכלר: אז או שנאזן או שנשנה את החוק.

ישראל אייכלר: וכאן אני קוראת לכל החברים בבית הזה, כי זה לא עניין של ימין ושמאל וזה לא עניין של דתיים וחילוניים, יש פה הרבה בריתות שגם במקומות שאולי לא חשבנו שהם יהיו, אבל אני אומרת לך שאני, יחד עם חברת הכנסת יחימוביץ, מובילות את הנושא הזה ואני קוראת גם לך אדוני – בואו נשנה את החקיקה.

ישראל אייכלר: בואו נשנה את החקיקה ביחד.

ישראל אייכלר: רק אתמול העליתי לוועדת שרים חוק יחד עם חבר הכנסת מרגי.

ישראל אייכלר: אדוני, אפשר לשתף פעולה כשיש בסיס הבנה משותף, והמקום של השבת בשנת 2015 זה לא המקום שהיה בשנת 1962, גם מבחינת התודעה הציבורית וגם בתוך הבית הזה ואני לא חושבת שצריך לפחד מלשנות את החוק.

ישראל אייכלר: אי אפשר להפקיר את זה לא להבנה של היועץ המשפטי כזה, ולא להבנה של יועץ משפטי אחר.

ישראל אייכלר: לא לצד כזה ולא לצד אחר.

ישראל אייכלר: ולא יכול להיות שמלכתחילה אנשים יהיו מבוהלים לבוא ולומר שהם שומרי שבת, ואז מלכתחילה לא נגיע למציאות הזאת, כי לא יקבלו אותם.

ישראל אייכלר: וזאת מדינת ישראל.

ישראל אייכלר: אני ממש מודה לך, תודה.

ישראל אייכלר: אני יכול לחתום כמעט על כל מילה, חוץ מלהגיד - - -

עליזה לביא: אדוני זה כבר הישג.

עליזה לביא: שבוע אחרי הושענה רבה, תראה, הגענו יפה.

ישראל אייכלר: חוץ ממשפט אחד שאת אומרת – אני יכולה לנסוע בשבת ולהיות שומרת שבת.

ישראל אייכלר: זו סתירה.

עליזה לביא: לא, לבקש לא לעבוד.

ישראל אייכלר: אה, לא לעבוד, זה כן.

עליזה לביא: חוץ מזה, רבים מאיתנו הולכים לבית הכנסת ואחרי זה נוסעים לשבת.

עליזה לביא: אז מה?

עליזה לביא: אז מה?

ישראל אייכלר: להגיד לך שאני הסכמתי ל-99% מהדברים שלך, זה דבר גדול מאד.

עליזה לביא: אז אמרתי שבוקר הושענה רבה.

עליזה לביא: אני מקווה שזה יישאר לכל המושב, אדוני.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: עכשיו רשות השידור.

ישראל אייכלר: מה שקרה פה, שעובדי רשות השידור היו אמורים להיות פה והם פנו אלינו וסיפרו לנו שיש מצב שם שמחייבים אנשים לעבוד בשבת, ועוד יותר, שהוציאו איזה מכרז שמי שלא יתחייב לעבוד בשבת, לא יוכל להתקבל במסגרת הנגלה החדשה של 400 העובדים החדשים.

ישראל אייכלר: והם פחדו להופיע ביום האחרון.

ישראל אייכלר: אני חשבתי שאנחנו חיים בדמוקרטיה, שאנשים יכולים להגיד, אפילו חנין זועבי יכולה להגיד מה שהיא רוצה, אבל עובד רשות השידור פוחד לבוא לפה, לוועדה של הכנסת, ולספר את מה שהוא סיפר לנו.

ישראל אייכלר: ולכן אני מאד שמח שאתה, שידוע כמאד אוהד את כל העובדים, הממונה על משאבי האנוש ברשות השידור.

ישראל אייכלר: תרגיע אותנו בסיפור הזה, בבקשה.

<יראון רופין: יראון רופין, סמנכ"ל משאבי אנוש ברשות השידור.

<יראון רופין: תודה, הכל דבש.

<יראון רופין: בואו נתחיל קודם כל בכמה עובדות.

<יראון רופין: רשות השידור מעסיקים יהודים, מעסיקים נוצרים, מעסיקים מוסלמים, מעסיקים דרוזים.

<יראון רופין: אנחנו מכבדים את העובדים מכל הדתות.

<יראון רופין: אני עובד ברשות השידור 36 שנים והייתי גם יושב ראש ועד ואני רגיש לענייני העובדים.

<יראון רופין: אני מודיע פה חגיגית שמעולם לא נתקלתי בעובד שטען שמכריחים אותו לעבוד בניגוד לאמונתו.

<יראון רופין: לא היה ולא נברא.

<יראון רופין: עכשיו כנראה יש כאן איזה שהוא בלבול ואני רוצה להגיד עוד כמה עובדות.

<יראון רופין: ראשית כל, אנחנו גוף שפועל על פי חוק.

<יראון רופין: אנחנו מבוקרים על ידי כולם.

<יראון רופין: יש לנו היתר לעבודה בשבת, אנחנו פועלים על פי ההיתר שיש לנו.

<יראון רופין: בזמנו היו טכנאים ברדיו, לפני 15 שנה, כמו שכתוב פה במכתב, שחזרו בתשובה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לספר לך, לפני 25 שנה, בהלני המלכה, נכנסתי וראיתי שורה של טכנאים שיושבים עם ספרי קודש, עם כיפות ומישהו שואל מה קרה פה?

ישראל אייכלר: הדתיים השתלטו על הרדיו?

ישראל אייכלר: אז הוא אומר, לא, הם נכנסו לפה כחילוניים, פה הם חזרו בתשובה.

ישראל אייכלר: אני שמעתי את זה במו אוזניי.

עליזה לביא: רק שאלת הבהרה.

עליזה לביא: תראה, אני עבדתי ברשות.

עליזה לביא: אתה יודע את זה.

<יראון רופין: ידוע לי.

עליזה לביא: כמה אנשים דתיים היו טכנאים, היו צלמים, אני אשמח אם תמצא לי אחד.

עליזה לביא: הם לא היו.

עליזה לביא: הם לא התקבלו.

עליזה לביא: בוא לא נעוות את התמונה.

עליזה לביא: עבדתי שם 10 שנים.

עליזה לביא: הייתי בין הדתיים הבודדים.

עליזה לביא: אי אפשר היה להתקבל להיות עובדת רשות השידור אם אתה אדם דתי, אם אתה שומר מצוות, אם אתה לא רוצה לעבוד בשבת.

עליזה לביא: בוא לפחות נהיה הוגנים.

עליזה לביא: אם תיתן לי דוגמא של אנשים שהיו טכנאים, צלמים, מנחים, נהגים, מה שאתה רוצה.

עליזה לביא: אין אנשים דתיים ברשות השידור, ואל תיתן לי דוגמא של חוזרים בתשובה.

עליזה לביא: ואם היו אנשים דתיים, הם היו רק במחלקת מורשת, ואתה יודע את זה.

עליזה לביא: אז בוא ניקח דוגמא את הרשות - - -

ישראל אייכלר: ותזכירי כמה אנשים הם היו שם.

ישראל אייכלר: אני יכול למנות לך על יד אחת את כל מורשת.

עליזה לביא: אז בוא ניקח את רשות השידור כדוגמא, כמודל, כמקרה בוחן, שמלכתחילה מראה שמאז שקמה רשות השידור, אנשים דתיים שבאו עם כיפה או באו עם כיסוי ראש והצהירו על זה שהם שומרים שבת, הם לא התקבלו לעבוד ברשות השידור ואת זה אני מכירה מבפנים, תאמין לי.

<יראון רופין: עכשיו אני אתקן את גברתי ואני אגיד.

עליזה לביא: בבקשה אדוני, תתקן, ותן לי גם נתונים אדוני, ברשותך, אני אשמח.

<יראון רופין: בבקשה.

<יראון רופין: העובד היחיד שקיבלנו אישור מהאוצר לקבל אותו לעבודה - - -

עליזה לביא: ניסים משעל.

<יראון רופין: זה איציק הלפרין, למחלקת החדשות והוא עובד דתי.

<יראון רופין: אני לא יודע אם הוא חוזר בתשובה או לא, אבל הוא היחיד שקיבלנו והוא עובד דתי.

<יראון רופין: שנית, יושבי ראש קודמים של הרשות היו דתי, שני המנכ"לים האחרונים של הרשות היו דתיים, ככה שלא ניתן לחשוד בהם שהם יפלו.

ישראל אייכלר: בוא נחזור לעניין, כי אם נדבר היסטוריה, השעון.

ישראל אייכלר: אני יכול למנות לך חמישה אנשים שהיו עובדי רשות השידור לפני 25 שנה.

ישראל אייכלר: אתה רוצה?

עליזה לביא: אין.

עליזה לביא: אין.

ישראל אייכלר: המנהל של המחלקה הדתית – ישראל קצובר, נחום עידו, עוד לא הגעתי ליד אחת.

ישראל אייכלר: תעזרי לי עם עוד מישהו אחד או שניים.

עליזה לביא: זיסוביץ.

ישראל אייכלר: חיים זיסוביץ אחר כך.

עליזה לביא: הויזמן.

ישראל אייכלר: אה, חיים הויזמן.

ישראל אייכלר: תאר לעצמך שמתוך 1,500 עובדים, כולנו יודעים על 5-6 עובדים דתיים שם.

עליזה לביא: עזוב, בוא נלך על צלמים, בוא נלך על טכנאים.

<יראון רופין: סליחה, יש הרבה יותר, ואני יכול לתת רשימה, למרות שזה לא ראוי, אבל אני רוצה להתמקד בעניין שלשמו אני הוזמנתי.

<יראון רופין: ראשית כל, רשות השידור היום נמצאת בפירוק ונאסר עלינו לקבל עובדים.

<יראון רופין: אז למעט עובד אחד שאמרתי קודם, אנחנו בכלל - - -

ישראל אייכלר: אני מדבר על ה-400 שאתם מגייסים עכשיו.

<יראון רופין: דקה, ברשותך.

<יראון רופין: אז אנחנו לא קיבלנו אף עובד כלשהו.

<יראון רופין: כלומר, הטענה שאנחנו מפלים ומתנים עובדים בהסכמה לעבוד בשבת מופרכת, כי אנחנו איננו מקבלים עובדים בכלל.

<יראון רופין: שנית, כנראה שמה שהוא מתייחס זה לתאגיד השידור הציבורי החדש, שאינו נוגע בכלל לרשות השידור.

<יראון רופין: יש חוק ונקבע בחוק.

<יראון רופין: מינו מנכ"ל, מר קובלנס, שהוא אמור להקים גוף חדש.

<יראון רופין: איך הוא יקלוט את העובדים, אינני יודע.

ישראל אייכלר: אנחנו יודעים.

ישראל אייכלר: הגיעו אלינו תלונות.

ישראל אייכלר: לקחו חברות חיצוניות שהן מגייסות עובדים והן מתנות שצריך לעבוד בשבת.

<יראון רופין: מר אייכלר הנכבד, אני סמנכ"ל משאבי אנוש ברשות השידור הקיימת.

ישראל אייכלר: הקודמת.

<יראון רופין: הקיימת שטרם נסגרה.

<יראון רופין: היא אמורה להיסגר על פי חוק ב-31 במרס.

<יראון רופין: הגוף החדש שיקום אין לו שום קשר לרשות השידור.

<יראון רופין: זה תאגיד נפרד לחלוטין, שעדיין לא נקבעה לא מועצה, ביבי לא חותם עליה.

<יראון רופין: לא נקבע מבנה, לא נקבעה שיטת העבודה, לא נקבע - - -

ישראל אייכלר: אז בוא נדבר על ה-400 שאתם כן קולטים.

<יראון רופין: אינני יודע.

<יראון רופין: זה כמו שאני אשאל אותך האם בחברה שלך אתה מקבל את הטכנאים.

<יראון רופין: זה בכלל לא קשור לרשות השידור, זה גוף חדש, תאגיד שידור ישראלי שאינו קשור כלל וכלל לרשות השידור ואנחנו לא מקבלים, הוא לא שייך אלינו.

ישראל אייכלר: רק שלא יגידו שזה חוק השתקה.

<יראון רופין: עכשיו אני אומר, ברשות השידור הקיימת, מעולם לא הפלינו אדם על רקע של עבודה בשבת.

<יראון רופין: להיפך, אנשים מעוניינים לעבוד בשבת, כמו שאמר עמיתי מעיריית תל אביב, מכיוון שמקבלים תגמול מאד גבוה.

<יראון רופין: ואנחנו צריכים לעמוד בתקציב, צריכים לעמוד במסגרות עבודה.

<יראון רופין: אנחנו איננו מאפשרים עבודה בשבת שלא לצורך, וכל העניין פה – סליחה שאני אומר – איננו נכון.

ישראל אייכלר: העניין נכון, אבל אתה אומר שאתה לא רלבנטי, כי ב-31 במרס אתה גומר.

<יראון רופין: כי זה לא נוגע לרשות השידור.

<יראון רופין: זה נוגע לתאגיד החדש.

ישראל אייכלר: אבל שאלתי שאלה ולא קיבלתי תשובה.

ישראל אייכלר: אתם הרי כן תקבלו 400 עובדים.

<יראון רופין: לא.

<יראון רופין: מר אייכלר, אנחנו נסגרים.

<יראון רופין: כל העובדים ברשות השידור מפוטרים.

<יראון רופין: יקום גוף חדש, נפרד.

ישראל אייכלר: ולא קולטים מהעובדים הישנים?

<יראון רופין: לא קולטים עובד אחד.

<יראון רופין: נאסר עלינו לקלוט עובדים.

ישראל אייכלר: לא, התאגיד החדש התחייב לקלוט 400 - - -

<יראון רופין: אינני יודע מה התאגיד החדש, אני לא שייך לתאגיד החדש.

ישראל אייכלר: אבל אני כן, אני במחוקקים והחוק התחייב לקלוט מקרב העובדים הוותיקים 400 עובדים.

<מרסיה צוגמן: זה לא נכון, אדוני.

ישראל אייכלר: לא?

ישראל אייכלר: אז כמה התחייבו?

ישראל אייכלר: 50%?

<מרסיה צוגמן: המנכ"ל הזמני של התאגיד החדש יוכל לקלוט 400 עובדים, וללא קשר, בתאגיד עצמו יוכלו לקלוט עד 25% מעובדי התאגיד החדש, שיכולים להיות עובדי רשות השידור.

<יראון רופין: והטלוויזיה הלימודית.

<יראון רופין: עכשיו, מה הכללים שיתקבלו עובדים – האם זה במכרז, האם יקבלו חברים - - -

ישראל אייכלר: זה מה שמעניין אותנו.

ישראל אייכלר: אנחנו נעשה דיון נפרד ונזמין את אנשי התאגיד החדש.

ישראל אייכלר: אני ממש מודה לך קודם כל על שהיית.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין, אם אמרנו כבר דברים קשים על רשות השידור, שהייתה תמיד הבנה לעובדים הדתיים, נתנו להם לעבוד במוצאי שבתות ובימי שישי אחר הצהריים, כדי שלא יצטרכו לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: זה אני יודע מידיעה אישית.

ישראל אייכלר: הסתובבתי הרי שם, אבל לא הייתי יכול להיות עובד שם, כי אין לי תעודת בגרות ושם אנשים משכילים בלבד.

ישראל אייכלר: לא יכולתי להיות אפילו מחלק תה, אבל אורח - - -

<יראון רופין: אם היית בא אלי, הייתי פותר לך.

ישראל אייכלר: באתי כאורח.

ישראל אייכלר: אני מודה לך.

עליזה לביא: כאורח באת הרבה?

ישראל אייכלר: כן, המון.

ישראל אייכלר: תודה רבה לך.

<יראון רופין: אני משוחרר?

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: תודה רבה ולהתראות בשמחות.

<יראון רופין: תודה.

מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת אייכלר, אני לא הגעתי כדי להשתתף בוועדה, אלא הגעתי כדי - - -

ישראל אייכלר: חבל.

מכלוף מיקי זוהר: אני הגעתי כדי להגיד לך שאני מאד מאד מעריך את הנושא של הדיון הזה, שהוא נושא של דיון חשוב, וכמי שמכיר אותך ויודע שאתה פועל בנושא, זה דבר שהוא אקוטי.

מכלוף מיקי זוהר: הדבר שאני הצעתי, הגשתי הצעת חוק בנושא, שמדברת על כך – והיא גם נאמרה קודם על ידי חברת הכנסת – שמדברת על כך שכל יהודי או כל אדם במדינת ישראל, שאינו מעוניין לעבוד בשבת – דתי או לא דתי – אינו צריך להצהיר בפני המעסיק, קודם תחילת עבודתו, על כך שהוא שומר שבת או שומר מצוות, אלא פשוט יכול להתקבל לעבודה בלי שום קשר לכלום ולומר – אני בשבת לא רוצה לעבוד.

מכלוף מיקי זוהר: אני בשבת רוצה ללכת לים.

מכלוף מיקי זוהר: יהודי שלא רוצה לצאת בשבת, זה הגיוני שיכבדו אותו.

מכלוף מיקי זוהר: אין טעם להיכנס לסוגיה שמאות שנים נרדפנו בגולה על היהדות שלנו, אז בטח שבמדינת ישראל – לא לאפשר לנו, היהודים, לקיים את דתנו – זה נראה לי דבר שהוא אבסורד, אפילו לא הגיוני, זה אפילו גובל בחוצפה.

מכלוף מיקי זוהר: לכן אני רק אומר שהצעת החוק הזאת שהגשנו – אגב אני חושב שגם אתה חתום עליה.

ישראל אייכלר: מה שאתה מציע אני חותם.

מכלוף מיקי זוהר: כן, באופן אוטומטי זה יצא ככה, אבל גם אני דרך אגב, מה שאתה מביא לי אני חותם, גם בלי לקרוא.

מכלוף מיקי זוהר: אני רק אומר שיתכן מאד שהצעת החוק הזאת יכולה באמת לשים סוף לפרשה הזאת.

מכלוף מיקי זוהר: כל יהודי שלא רוצה לעבוד בשבת, לא חייב לעבוד בשבת.

מכלוף מיקי זוהר: הוא לא צריך להכריז שהוא דתי או לא דתי, פשוט מודיע למעסיק שהוא לא עובד בשבת והמעסיק פשוט יקבל את זה בלי שום טענות או בלי שום הערות כאלה או אחרות כלפי אותו עובד, ופתרנו את הסוגיה אחת ולתמיד.

ישראל אייכלר: אני ממש מודה לך.

ישראל אייכלר: אני רוצה עוד לשבת איתך על העניין של החוק, כי פה הציעו, גם חברת הכנסת לביא, לעשות חוק.

מכלוף מיקי זוהר: החוק כבר הוגש.

ישראל אייכלר: אני קצת פסימי בענייני העברת חוקים שיש בהם איזה שהוא ריח דתי, לכן אני מאד נזהר.

מכלוף מיקי זוהר: לא, לא, הוא לא דתי.

מכלוף מיקי זוהר: הוא חוק יהודי.

מכלוף מיקי זוהר: כשיהודי אומר – אני לא רוצה לעבוד בשבת, הוא לא צריך להצהיר על זה, הוא לא צריך להודיע על זה.

ישראל אייכלר: מתי זה עולה לוועדת שרים?

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שיש לו כבר פ'.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שאפשר כבר להעלות אותו לוועדת שרים.

ישראל אייכלר: שיהיה בהצלחה ואנחנו נהיה בקשר.

ישראל אייכלר: יעקב ברמר, בבקשה.

<יעקב ברמר: תודה רבה.

<יעקב ברמר: אני יושב ראש פורום הקולות והמינימרקטים.

<יעקב ברמר: אני רק רוצה להוסיף כמה דברים.

<יעקב ברמר: אתם לא תבינו את זה, אבל הפשע בחוץ משתולל, של העסקים הגדולים.

<יעקב ברמר: אומרים – מנהג ישראל תורה היא.

<יעקב ברמר: הם התחילו לפתוח כמה עסקים ובעקבותיהם כמו מגיפה נפתחו ונפתחו ונפתחו.

<יעקב ברמר: עברו כמה שנים ובעלי עסקים שפתוחים בשבת פונים אלינו ואומרים תשמעו – למשל סופר יהודה שיש לו כבר איזה מעל 10 סניפים בתל אביב – אומר אני רוצה לסגור בשבת, זה לא משתלם לי, זה לא כלכלי, רק שה-AM-PM ממול יסגור גם כן.

<יעקב ברמר: מה שקורה הם גורמים להרס של משפחות.

<יעקב ברמר: כשאנחנו סגרנו בהתחלה את המשביר לצרכן ואת הניו פארם בדיבורים עם הבעלים של הרשת, היום העובדים מאושרים שהם לא עובדים בשבת.

<יעקב ברמר: הם עובדים במוצאי שבת, אבל יש להם את השבת עם הילדים שלהם.

<יעקב ברמר: אנחנו רואים מכתבים שקיבלנו מעסקים שעבדו, לעומת ניו פארם או סופר פארם שעובדת בשבת ונהפכה להיות סופר מרקט.

<יעקב ברמר: במקום למכור לפי ההיתרים של התרופות היא מוכרת במבה וביסלי והיא הפכה להיות סופר מרקט תוך כדי.

<יעקב ברמר: החוק הפך פה להפקר.

<יעקב ברמר: אנחנו, כבעלי עסקים קטנים, מרגישים שרומסים אותנו, שאין לנו בכלל מילה, עושים מאיתנו צחוק וכמובן שאנחנו מתאגדים.

ישראל אייכלר: אם אתה היית שר הכלכלה, מה היית עושה?

<יעקב ברמר: אני אגיד לך את האמת, מי שלא מסוגל להחליט, שלא יהיה בכנסת.

<יעקב ברמר: יש חוק.

ישראל אייכלר: מי שלא יהיה בכנסת אנחנו יודעים.

<יעקב ברמר: לא הבנת.

<יעקב ברמר: מי שלא מסוגל להחליט – שלא יישב פה.

<יעקב ברמר: פה זה מקום לאנשים שמסוגלים להחליט.

ישראל אייכלר: מה למשל?

<יעקב ברמר: שר הכלכלה, מחר בבוקר שיוציא בפעם השנייה שכבן אדם עובר על החוק, צו סגירה מנהלי ובתי סוהר.

<יעקב ברמר: זה פשוט.

<יעקב ברמר: ותראה איך שיהיה פה שקט.

<יעקב ברמר: כמו שלא היו עושים עם המחבלים - - -

ישראל אייכלר: אבל שמעת את אנשי משרד הכלכלה אומרים שיש פרשנות כזאת - - -

<יעקב ברמר: זה כי הם מצפים ששר אחר יתחלף.

<יעקב ברמר: אתה יודע, הם יישארו במקום והשר יתחלף, זה מה שהם אומרים.

<יעקב ברמר: אני 8.5 שנים במערך הזה ועברתי כמה שרים.

<יעקב ברמר: הגיע הזמן שלחוק יהיה שיניים.

<יעקב ברמר: מי שעובר על החוק, שיוכרז כעבריין.

<יעקב ברמר: אנחנו רואים שעבריינים, למשל כמו הבעלים של מגה, הוא פתח את AM-PM פתח עסקים בשבת והכל, ועכשיו כהוא קורס כלכלית – הוא מתנער מכולם.

<יעקב ברמר: גם קרנות הפנסיה, פתאום כל האנשים האלה, שכולנו השתחווינו אליהם, פתאום הם שמים אותנו למרמס ודורכים עלינו.

<יעקב ברמר: זאת אומרת שכל הגדולים האלה הם בעצם לא המושיעים הגדולים שלנו.

<יעקב ברמר: ואם החוק לא ישמור עלינו, אף אחד לא ישמור עלינו.

<יעקב ברמר: אנחנו באנו לפה כדי להגיד שמי שלא מסוגל, פשוט, מי שלא מסוגל להחליט – שלא יהיה פה, שילך לעבוד כמוני, במכולת.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות ליעקב ברמה.

ישראל אייכלר: אני רוצה שתשמע את עמדת משרד המשפטים לגבי מה שאמרת.

ישראל אייכלר: גברת איה דביר, משרד המשפטים.

<איה דביר: איה דביר, ייעוץ וחקיקה.

<איה דביר: המתנתי בסבלנות רבה, ובכל זאת, המשמש של השאלות חוזר לשולחן.

<איה דביר: כמה מחברי הכנסת שהוזמנו לפה דיברו על שינוי המצב המשפטי, על קידום הצעות חוק שיסדירו דברים אחרת מכפי שהם מוסדרים כיום, ואלה שאלות מדיניות, שמקומה של הכנסת להכריע בהם אם היא רוצה להרחיב את ההגנות על השבת מבחינת תפיסות סוציאליות או דתיות, תהיינה הסיבות אשר תהיינה.

<איה דביר: עלו פה טעמים כבדי משקל שבוודאי אפשר וראוי לשקול, האם לא להרחיב את השבת כיום אחד קבוע, בין אם האדם הוא דתי שומר מצוות, בין אם לאו.

<איה דביר: אולי אפילו הדבר נכון עבור מי שאינם יהודים כלל, כיוון שהם שולחים את ילדיהם למסגרות חינוך שעובדות מראשון עד שישי ולא בשבת, ורוצים לבלות את הזמן עם ילדיהם.

<איה דביר: כל השאלות האלה הן שאלות מדיניות טובות, הן אינן שאלות משפטיות.

<איה דביר: השאלות המשפטיות נגזרות מנוסח ההסדרה החוקית הקיימת היום, וההסדרה החוקית הקיימת היום, לאו דווקא נותנת מענה לאותן מצוקות שהובעו פה בחדר.

<קריאה: זו הפרשנות שלך?

<איה דביר: לא לפי הפרשנות שלנו, לפי לשון החקיקה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע אותה, כי באמת גם בראשי עלתה השאלה ואני רוצה לשמוע, כדי שיהיה לי ברור מה באמת המצב המשפטי הקיים, אבל לא להפריע לה.

<איה דביר: אז אני אנסה לענות.

<איה דביר: כמו תמיד, בשאלות משפטיות יש גם שאלות של פרשנות, זה תמיד נכון, אבל הוראות המסגרת של חוק שעות עבודה ומנוחה, עוסקות בהעבדתו של אדם מסוים והתחולה שלהם חלה לגבי אדם עם זהות דתית כזו או אחרת, ככל שהדבר עוסק בעבודה בשבת.

<איה דביר: ההסדרה לגבי יהודי, נוצרי או מוסלמי היא שונה.

<איה דביר: השבת מיוחדת אך ורק ליהודים ואינה מיוחדת אך ורק לנוצרים ומוסלמים, שרשאים לבחור לעבוד גם ביום שבת, ואז שאלת פתיחת העסקים בשבת, שעלתה פה במלוא עוזה לדיון, היא שאלה שלא מצויה בתוך חוק שעות עבודה ומנוחה דווקא, אלא בפקודות העיריות ששואלות מתי אפשר ומתי אי אפשר לפתוח עסקים בשבת, אם וככל שהעסקים נפתחים על ידי עובדים שאינם יהודים, שאז מבחינת חוק שעות עבודה ומנוחה, הדבר אפשרי.

<איה דביר: הערה נוספת שחשוב לי לחדד - - -

ישראל אייכלר: רגע, זה נכון שאדם לא יהודי שרוצה לפתוח חנות בתל אביב לא יקבל היתר?

ישראל אייכלר: ערבי שרוצה לפתוח.

<איה דביר: שאלת ההיתר לעבוד בשבת היא שאלה של להתיר לאדם - - -

ישראל אייכלר: לפתוח חנות בתל אביב, הוא לא יכול.

<איה דביר: שאלת ההיתר לעבוד בשבת - אכן קשורה לעסק ולא לעובד - נגזרת גם משאלות כלליות של שירותים חיוניים וגם מהיתרים כלליים רחבים, שניתנו לפני שנים רבות, באיזונים שנעשו בשנות ה-60.

<איה דביר: אני כן רוצה רגע לבוא ולחדד, שבתוך חוק - - -

<קריאה: חוק שעות עבודה ומנוחה אוסר על ערבי לפתוח חנות בתל אביב בשבת.

<קריאה: מכוח שעות עבודה ומנוחה, לא מכוח חוק אחר.

<איה דביר: אתה מדבר על סעיף 9 א' (ג).

<קריאה: בסדר, הוא אוסר עליו לעבוד בה, זה נכון.

<איה דביר: אני רוצה רגע לחזור לכמה נקודות שהיה חשוב לי לחדד.

<קריאה: כתוב 'לא יעבוד' בחוק אצלי.

<איה דביר: אני רוצה עוד לחדד.

<קריאה: אני לא מבין את זה.

ישראל אייכלר: יש מקום בשולחן רבותי, למה צריך לשבת בצד?

<איה דביר: אני רוצה עוד לחדד, שההסדרה המשפטית לגבי עובד יהודי גם איננה זהה אם הוא דתי או איננו דתי, וזאת גם שאלה, שכמו שאמרתם קודם, אחד מחברי הכנסת שהשתתפו הציג הצעת חוק שמונחת היום לפתחנו, שמדברת על לא להצהיר על מנהגי הדת של האדם, כי היום לכאורה אדם שאינו שומר מצוות, זכאי להגנות שונות מאלה שזכאי להן שומר מצוות וזה לפי נוסח חוק שעות עבודה ומנוחה, שמתווה הסדר מאד מאד ספציפי.

ישראל אייכלר: באיזה שנה הסעיף?

<איה דביר: ההערות האלה הן משנת 1981, על איסור אפליה.

ישראל אייכלר: לא, על זה שהוא מקיים את ה - - -

<איה דביר: 1981.

<קריאה: הוסיפו אחר כך.

<קריאה: בתקופת החוזרים בתשובה המאסיבית, הוסיפו עוד שני סעיפים שאומרים שאם עד עכשיו ועכשיו אתה לא רוצה לעבוד, אז יש לך שוב את אותה הגנה.

<קריאה: זה תיקון ממש משנות ה-90.

ישראל אייכלר: יש הגנה.

ישראל אייכלר: בבקשה.

<איה דביר: עכשיו, בלי קשר, יש גם שאלות נוספות שצפו פה, שלא קשורות לא להסדרה הנורמטיבית בחוק שעות עבודה ומנוחה וגם לא לשאלות מדיניות רחבות, צופות פני עתיד של אולי איך לעשות את ההסדר הזה אחרת בעתיד, וקשורות לבעיות של אכיפה, שקיימות באופן רחב בעולמות של שוויון בעבודה.

<איה דביר: לדוגמא, אם יש קודים בשתיקה, שבתוכם אדם לא מסוגל להגיד לא, אני לא רוצה לעבוד, במקומות שלמשל בכלל לא מותר לעבוד בשבת.

<איה דביר: הרי יש סוגי מקומות שאינם מקבלים היתרים לעבודה בשבת, נקודה.

<איה דביר: אז יכול להיות מצב שעובדים נכווים וסופגים אפליה, אבל אז גם חקיקת השוויון, גם חוק שעות עבודה ומנוחה, מתווים את הערוצים המשפטיים לטפל בהם בדרך של הגשת תלונות ומיצוי זכויות, ואלה דברים שצריכים טיפול שעה, ואני מודה שבהקשרים האלה הרבה פעמים לחוקים האלה יש מגבלות הוכחתיות.

<איה דביר: מאד קשה לנהל בהן הליכים משפטיים.

ישראל אייכלר: מה שהבנו בדיון הזה, שאף אחד עוד לא הועמד לדין על הדבר הזה.

<איה דביר: לא, אני חושבת שדווקא קיבלת ממשרד הכלכלה - - -

ישראל אייכלר: על אפליה על זה שפיטרו או לא קיבלו אדם בגלל שהוא דתי.

<קריאה: לא, לא, יש פסיקה.

ישראל אייכלר: כי מהדברים שלך הבנתי שהייתה אחת שבאה.

<איה דביר: לא, לא, לא, זה מתוך הפניות שהגיעו אלינו, אבל יש.

<איה דביר: יש מעט מאד.

ישראל אייכלר: מתי הייתה הפעם האחרונה?

<קריאה: עכשיו, לפני כמה חודשים.

<קריאה: באוגוסט הייתה עובדת שלא התקבל לעבוד בקניון הזהב ואין שם היתר עבודה בשבת וזה היה על רקע שוויון הזדמנויות.

<קריאה: בית הדין אמר, אתם הייתם צריכים לעשות - - -

<איה דביר: אבל גם פה רק להגיד, בנושא אכיפה יש כמה ערוצים של אכיפה.

<איה דביר: אנשים יכולים להגיש תביעות אזרחיות בעצמם, אנשים יכולים לפנות ולהגיש תלונות שמטופלות או בערוץ פלילי או בערוץ מנהלי.

<איה דביר: אלה כלים שהחוקים הקיימים כבר היום מעמידים.

<איה דביר: הם נכונים במקום שברור שיש עבירה על החוק, אבל כפי שהתחדד פה בדיון, יש פה שאלות שבמקרים רבים לא ברור שיש עבירה על החוק.

ישראל אייכלר: רשות השידור במשך 50 שנה כמעט לא מקבלת עובדים שומרי שבת.

ישראל אייכלר: יש איזה חוק שיכול להגן על שומרי השבת כן להתקבל כעובדים לשירות ממשלתי?

<איה דביר: אז בתוך השאלה כבר יש את הערבוב של שלושת הנושאים שניסתי להעמיד כל נושא בפני עצמו.

ישראל אייכלר: נו, אז איפה אני מוצא פה פתרון בשלושת הנושאים?

<איה דביר: אז אני לא יכולה לענות על שאלה כזאת כללית.

<איה דביר: זה מה שניסיתי לחדד, שבעצם בגוף השאלה כבר יש את הערבוב בין שאלות על מדיניות, שאלות משפטיות - - -

ישראל אייכלר: יש לנו שלושה חוקים שבאים להגן על הדבר הזה ויש מציאות שקיימת 60 שנה ואנחנו לא יכולים לפתור.

<איה דביר: לא, אני לא אמרתי את זה.

<שירי לב-רן לביא: אני יכולה להבטיח שכל פנייה שכזו, שתגיע לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, תקבל ייעוץ - - -

<שלומית אבינח: איך יכולים לפנות אליכם?

<שלומית אבינח: סליחה שאני מתערבת, אני מנהלת הוועדה.

<שלומית אבינח: אני אומרת שגם אני, ושוב אין לי שום נגיעה אישית לנושא, אבל לא יודעים לפנות אליכם.

<שלומית אבינח: בחור צעיר, בחורה צעירה, שרצו לעבוד בדיוטי פרי בנתב"ג, הוא חייל משוחרר.

<שלומית אבינח: אמרו לו שהתנאי הוא לעבוד בשבת.

<קריאה: הייתה כתבה בערוץ 2 על כל התופעה הזאת.

<שלומית אבינח: הוא אמר שהוא לא רוצה ולא חזרו אליו.

<שירי לב-רן לביא: אני יכולה להגיד לך שזה בסופו של דבר הרי פונקציה של פרסום ויחסי ציבור.

<שירי לב-רן לביא: בתור משרד ממשלתי, מן הסתם התקציב שלנו בעניין הזה מוגבל, ויחד עם זאת, אנחנו משתדלים לייטב אותו עד כמה שניתן.

<שירי לב-רן לביא: אני יכולה להגיד לך שאם את עושה חיפוש מאד פשוט בגוגל, לגבי שוויון בעבודה, אנחנו לא במקום בין העשירייה הראשונה, אלא למעלה מכך.

<שלומית אבינח: אז תחשבו.

<שלומית אבינח: זה נושא חשוב.

<שלומית אבינח: מדברים בשפה משפטית שאף אחד לא מבין.

ישראל אייכלר: את סיימת?

<איה דביר: כן.

ישראל אייכלר: כן, בבקשה, אתה רצית להגיד מטעם משרד הכלכלה.

<רבקה מקובר: אני רק רציתי להגיד שהנושא של היתרי עבודה לא עלה כאן והוא נושא הסדרת החוק.

<רבקה מקובר: אז בנושא הזה, אנחנו מאד מאד מוקפדים, למעט עד המינימום - - -

ישראל אייכלר: אז איך זה עלה בעוד 1,000 עובדים בשנה האחרונה?

ישראל אייכלר: היה 17,500 ולפני זה היה 16,700.

ישראל אייכלר: יש לנו את המספרים.

ישראל אייכלר: 1,000 עובדים נוספים.

<רבקה מקובר: בגלל חוק הגברת האכיפה.

<קריאה: בגלל הקנסות הגבוהים.

ישראל אייכלר: אה, פשוט הבאתם פקחים?

<רבקה מקובר: לא, בגלל חוק הגבת האכיפה שהגביר את הקנסות.

<רבקה מקובר: אנשים, חברות, שעבדו ללא דין וללא דיין, פשוט הלכו - - -

ישראל אייכלר: הלכו לבקש היתר.

<רבקה מקובר: אני רק מסבירה, שזה מאד מאד מוקפד לתת רק לפי ההוראות.

ישראל אייכלר: אילן אבוחצירא יהיה אחרון חביב.

<יצחק מירון: כל הבעיה, אני אמרתי את זה למעשה בדברים הראשונים שלי, שיש פה מצב שכבר חצי מהסוסים ברחו מהאורווה, אם לא שלושת רבעי.

<יצחק מירון: זה נובע מפרשנות משפטית.

<יצחק מירון: הפרשנות המשפטית היא דבר דינמי.

<יצחק מירון: היום, עניין השוויון עלה לדרגה מאד גבוהה.

<יצחק מירון: הוא משפיע גם על פרשנות של חוקים.

<יצחק מירון: הפרשנות שמשרד המשפטים - לפי מה שאמרו פה - היועץ המשפטי הקודם דגל בה, ואני לא מכיר פרשנות כזאת בכתב, אבל בהנחה שיש כזאת פרשנות, יצרה מצב ש - - -

<קריאה: יש פרוטוקולים.

<יצחק מירון: אני לא אומר.

<יצחק מירון: אני לא מכיר.

<יצחק מירון: שהפרה את השוויון בצורה חמורה, יצרה אפליה, יצרה פרשנות מעוותת - כי גם הגברת עורכת הדין איה דביר אישרה אותה – שערבי או כל אדם שהוא לא יהודי, אסור לו לעבוד כעצמאי ומותר לו לעבוד כשכיר.

<יצחק מירון: אז חוק שעות עבודה ומנוחה, שנועד להגן - - -

<איה דביר: רק אל תשימו מילים בפי בבקשה.

<יצחק מירון: סליחה, לפי פרשנותי, לא חשוב.

ישראל אייכלר: השערתך המשפטית לפרשנות המשפטית על הפרשנות המשפטית של - - -

<איה דביר: לא, אני לא נתתי פרשנויות משפטיות היום בכלל.

ישראל אייכלר: לא, את אמרת שבכל אמירה משפטית יש פרשנות.

ישראל אייכלר: ככה את אמרת.

<איה דביר: כל חוק ניתן לפרש.

<יצחק מירון: אני אומר בצורה פשוטה, יש אבסורד שקשה לעלות על הדעת, שאדם עצמאי אסור לו - אם הוא לא יהודי – לפתוח חנות בתל אביב, לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, אבל מותר לו להעסיק שכירים.

ישראל אייכלר: מה הצעת הפתרון לבעיה הזאת, במשפט אחד.

ישראל אייכלר: לכל הבעיות אותן הציגה עורכת הדין דביר בצורה מאד יפה, שיש הרבה חוקים, אבל אין משהו ש - - -

<יצחק מירון: אני חושב שצריך להביא ויפה שעה אחת קודם.

ישראל אייכלר: מה להביא?

<יצחק מירון: יש פסק דין של בית הדין הארצי לעבודה שתומך בעמדה הזאת.

ישראל אייכלר: מה להביא?

<יצחק מירון: לגבי לא יהודים שאסור להעסיק.

<יצחק מירון: נדמה לי שמה שהיה זו הייתה עתירה לבית המשפט העליון נגד פסק הדין הזה, של בית הדין הארצי לעבודה, והמדינה שם החליטה לסגת, אם אני לא טועה.

<יצחק מירון: קיבוץ צורעה.

<קריאה: לא, קיבוץ צורעה זה לפני 10 שנים.

<יצחק מירון: סליחה שנייה, שני דברים עזרו.

<יצחק מירון: נמצאת פה הגברת מקובר, שהיא באמת אני חושב הוותיקה ביותר בשולחן הזה שהתעסקה בנושא הזה.

<יצחק מירון: שני דברים עזרו.

<יצחק מירון: אחד, שהתחילו לטפל בקודקוד ולא בדגי הרקק.

<יצחק מירון: הייתה תקופה מסוימת שאיימו בהגשת כתבי אישום לא נגד המנכ"ל או איש כוח האדם, אלא נגד הבעלים והדירקטוריונים של החברה.

<יצחק מירון: אלה כולם נבהלו, לא רצו יותר להתעסק בזה.

<יצחק מירון: ברגע שהם חששו שיש להם סעיף פלילי, הם נבהלו מאד.

<יצחק מירון: הדבר השני, זה להביא את העניין, גם הפלילי, לידי מימוש.

<יצחק מירון: כל עוד שזה איננו קיים, אזה אכיפה האזרחית הזאת היא גם איזה שהוא פתרון.

<יצחק מירון: בפועל, אני לא רואה שהיא עזרה עד עכשיו.

<יצחק מירון: אולי.

<יצחק מירון: העובדה היא שאני לא מכיר עסק.

<קריאה: חסרה מודעות.

<יצחק מירון: היום משתלם לעבור על החוק.

<יצחק מירון: חוק שמשתלם לעבור עליו - - -

ישראל אייכלר: ובכלל כשאתה יושב על היאכטה, ומישהו אחר עובד בשבילך בחנות.

<יצחק מירון: משתלם לעבור על החוק גם אם אתה עובד בחנות.

<יצחק מירון: לא יכול להיות מצב שאכיפת החוק נותנת פרס למי שעובר על החוק.

ישראל אייכלר: אני מודה לך, עורך הדין יצחק מירון.

ישראל אייכלר: אילן אבוחצירא, אחרון חביב, בבקשה.

<אילן אבוחצירא: אז אני כפונה, כאזרח, אני לא אהיה חביב.

<אילן אבוחצירא: אני פונה רגיל, ודבר ראשון העלו פה כמה סוגיות.

<אילן אבוחצירא: הפתרון המוחלט זה סגירה מוחלטת: אסור לפתוח עסקים בשבת, נקודה, סוף.

<אילן אבוחצירא: ברגע שעסקים יהיו פתוחים בשבת, תמיד תהיה אפליה נגד יהודים שלא יקבלו אותם.

<אילן אבוחצירא: דבר שני, אני באתי כאן גם כעד נפגע.

<אילן אבוחצירא: אני בכיתה ח' ובכיתה י"א זכיתי באליפות ירושלים בריצת 2,000 וב-5,000 מטר בכיתה י"א.

<אילן אבוחצירא: בגלל שהייתי דתי, לא יכולתי להתחרות ביום שבת.

<אילן אבוחצירא: זה מאד מאד חורה לילד בגילאים האלה, שאומרים לו אתה דתי, אתה נפגע.

<אילן אבוחצירא: למה?

<אילן אבוחצירא: חבל שחבר הכנסת רזבוזוב הלך.

<אילן אבוחצירא: הוא אמר שאין אפשרות לעשות תחרויות ביום שישי, אז אפשר.

<אילן אבוחצירא: אין דבר כזה אי אפשר.

<אילן אבוחצירא: אם אי אפשר – אז אי אפשר.

<אילן אבוחצירא: למה להפלות ילדים?

<אילן אבוחצירא: למה להגיד לילדים אתה שומר שבת – אתה לא תעלה לתחרות ארצית, לא תתחרה באליפות הארץ.

<אילן אבוחצירא: אותו כנ"ל גם בספורט.

<אילן אבוחצירא: בזה חייב לטפל ולא להשאיר את זה ליועץ המשפטי.

<אילן אבוחצירא: כמו שאתה אומר, אתם המחוקקים, תעשו חוק.

<אילן אבוחצירא: תעשו חוק שיהיה אסור לשחק בשבת.

<אילן אבוחצירא: גם אני, כנער, גם נפגעתי בנושא הזה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לומר שמה שאתה מספר מזכיר לי.

ישראל אייכלר: היה עיתונאי בשם אמנון דנקנר.

ישראל אייכלר: כולכם הכרתם אותו בטח.

ישראל אייכלר: הוא כתב מאמר נדמה לי בעיתון הארץ, לפני המון המון שנים – האח של רמלר.

ישראל אייכלר: מדובר בבחור שרצה להיות ספורטאי בכדורגל, היה אח של כדורגלן.

ישראל אייכלר: סיפור ארוך מאד והוא מספר על כל ייסורי הנפש שלו, עד שהוא הוריד את הכיפה והתחיל לחלל שבת.

ישראל אייכלר: אז אם אתה עמדת בניסיון הזה ולא יכולת לשחק ונשארת שומר שבת – יש לך זכות גדולה מאד.

<אילן אבוחצירא: אבל לך יש את הזכות הגדולה יותר לתקן את הנושא הזה, כדי שעוד ילדים לא יעברו את הדבר הזה.

ישראל אייכלר: הלוואי.

ישראל אייכלר: משרד הכלכלה, מילה אחרונה.

<אור רוזנמן: אגב, לגבי תחרויות אני חושב שהיום הפסיקה כבר לא מחייבת, אבל לא ניכנס לזה.

<אור רוזנמן: זה לא הנושא שלנו כאן.

<אור רוזנמן: בנושא הפרשנויות של סעיף 9 א', משרד הכלכלה הנחה את הלשכה המשפטית לבחון את שתי הפרשנויות האפשריות.

<אור רוזנמן: צריך להגיד שבדיון שנערך בזמנו אצל היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז, לא הגיעו שם להכרעה וכיום אנחנו בוחנים את שתי הפרשנויות האלה, לפי הנחיית שר הכלכלה.

<אור רוזנמן: לגבי הנושא של ההבדלה בין דתי לבין לא דתי, אז אמנם חוק שעות עבודה ומנוחה אכן מבדיל בין דתי ללא דתי, אבל חוק שוויון הזדמנויות אינו מבדיל, ולכן אדם מסורתי שנפגע בשל העובדה שהוא לא רוצה לעבוד בשבת, אז אני לא יודע איך לפרסם את זה, אבל בהחלט אפשר לגשת לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, והם - - -

<ריקי שפירא: אבל בתי הדין לא מפרשים את זה ככה.

<אור רוזנמן: לא, את חוק שעות עבודה ומנוחה.

<ריקי שפירא: בית הדין לעבודה לא מפרש - - -

<אור רוזנמן: את חוק שוויון הזדמנויות לא.

<אור רוזנמן: אבל זאת עמדתנו שחוק שוויון הזדמנויות בעבודה לא מבדיל בין דתי לבין מסורתי.

<אור רוזנמן: בזאת אני סיימתי את דברי.

ישראל אייכלר: תודה רבה לכולם.

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיע לסיכום.

ישראל אייכלר: הסיכום הוא ככה: הוועדה לפניות הציבור דנה בנושא של אפליית שומרי שבת בתעסוקה.

ישראל אייכלר: כל אזרח במדינת ישראל צריך לדעת שאסור להפלות או להתנות קבלתו של אדם לעבודה כתנאי לעבוד בשבת, וודאי שלא לכפות על אדם לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד הכלכלה להגיש תוך חודש דו"ח על הקנסות והאכיפה שנעשו בחודשים האחרונים, במקביל למה שהיה בשנים הקודמות.

ישראל אייכלר: הוועדה תשקול, יחד עם חברי כנסת שכבר הגישו הצעות חוק לתיקון אותם פרצות שנעשו על ידי פרשנות משפטית שבמשך השנים ערערה על החוקים של חוק שעות עבודה ומנוחה וחוקים למניעת אפליה בעבודה.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים מהאזרחים לפנות למשרד הכלכלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, על כל מקרה שבו לא התקבל אדם או חשש שהוא לא יתקבל לעבודה, בגלל היותו שומר שבת או בגלל רצונו לא לעבוד בשבת.

<מאיר דוד: הם יכולים לפנות גם למינהל הסדרה ואכיפה.

ישראל אייכלר: אפשר לפנות גם למינהל הסדרה ואכיפה על כל פרצה ואפליה בעבודה.

ישראל אייכלר: הוועדה מציינת כי הנושא נדון על ידי כל החברים, בלי קשר להבדלים פוליטיים, כי מדובר בניצול עובדים ויצירת מעמד של עבדות על ידי אנשים שיושבים בבית ומעסיקים אנשים שצריכים לעבוד בשבת.

ישראל אייכלר: מדובר בעובדים שעובדים בסך מינימום, בשעה שאנשים אחרים עושים עליהם קופה.

ישראל אייכלר: הוועדה קוראת לאזרחים לדעת כי כאשר הם באים בשבת לרכוש מוצר כלשהו, שיידעו שהם גורמים לכך שאדם אחר עובד בשבת, שלא ברצונו, לפעמים שלא ברצונו, כדי לשרת אותם ויש בזה אפקט בלתי מוסרי ובלתי ערכי.

ישראל אייכלר: הוועדה מצפה שמדינת ישראל תשמור על שלטון החוק לא רק בחוקים האחרים, אלא גם בכל החוקים הנוגעים לזכויות העובד, לזכויותיהם של בעלי העסקים הקטנים ובביצוע וביישום חוק שעות עבודה ומנוחה וכן החוקים המונעים אפליה בתעסוקה.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לאחל מזל טוב למנחם פולק, ליום ההולדת שלו – העובד המסייע לשלומית ומירב, ולכל עובדי הוועדה לפניות הציבור.

ישראל אייכלר: תודה רבה לכולכם.