הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 7, 2015-10-13 14:00

אלי כהן: אני רוצה להודות לשר האוצר משה כחלון שמגיע אלינו לוועדה.

אלי כהן: בכמה מילים לפני שנעביר את ההתייחסות לשר האוצר משה כחלון.

אלי כהן: חשוב לבוא ולהגיד שאנחנו נמצאים בימים בהם אנחנו עובדים בכנסת ובוועדות השונות על התקציב לשנים 2015,2016.

אלי כהן: בכל מקום אני תמיד מציין שאני גאה בתקציב שהוגש על ידי משרד האוצר.

אלי כהן: הוא תקציב אחראי, הוא תקציב חברתי, הוא תקציב עם הרבה ערכים שנוגע לכל בית ובית.

אלי כהן: אנחנו בהחלט נראה את ההשפעות שלו בשנת 2016.

אלי כהן: התקציב לא כולל רק את הנושאים הרגילים.

אלי כהן: אני חושב שמשרד האוצר בראשות השר מוביל מספר רפורמות חשובות בתחומים השונים.

אלי כהן: אחת הרפורמות המרכזיות היא הרפורמה במערכת הפיננסית.

אלי כהן: הנה החוק הראשון שאנחנו למעשה מדברים עליו, שזה הנושא של מימון חוץ בנקאי.

אלי כהן: אמש עבר בכנסת בקריאה ראשונה, למיטב ידיעתי, למיטב זכרוני, חוק נתוני אשראי.

אלי כהן: אנחנו בהחלט נמצאים במצב בו אנחנו הולכים לטפל בריכוזיות במערכת הפיננסית.

אלי כהן: תמיד כשמדברים על הנושא של המערכת הפיננסית ועל התחרות, מדברים על הריבית, מדברים על העמלות.

אלי כהן: אנחנו עוד לפני ועדת שטרום שתיתן את המלצותיה בשבועות או בשבועיים 3 הקרובים.

אלי כהן: הרפורמה הפיננסית לא רק מטפלת בנושא של הריבית, לא רק מטפלת בנושא של העמלות, אלא מטפלת בנושא של הקצאת אשראי.

אלי כהן: אחד הדברים החשובים ביותר זה הקצאת אשראי לעסקים קטנים ובינוניים.

אלי כהן: אנחנו לא מדברים רק על הירידה בריביות ובעמלות.

אלי כהן: אם אנחנו רוצים לראות צמיחה במשק, אנחנו צריכים לראות פיזור יותר נכון של האשראי.

אלי כהן: הריכוזיות שקיימת במערכת הפיננסית מובילה לריכוזיות בגופים שמקבלים אשראי, ואז אנחנו גם רואים את ההשפעות על הצמיחה ואת ההשפעות הנוספות על התחרות.

אלי כהן: ברגע שנדע לבוא ולתת כלים גם לגופים הקטנים והבינוניים, אין ספק שזה ישפיע גם על הצמיחה, גם על התעסוקה, גם על התחרות וגם על יוקר המחיה.

אלי כהן: אני חושב שהחוק הזה שנמצא אצלנו בוועדה, בנוסף לחוקים אחרים, הוא חוק שאנחנו צריכים לבוא ולהתייחס ולהקדיש לו את כל הזמן הנדרש כיוון שהוא באמת הסנונית הראשונה בנושא של התחרות של המערכת הפיננסית.

אלי כהן: אדוני שר האוצר, בבקשה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: אדוני יושב-ראש הוועדה, תודה על ההזמנה.

משה כחלון: מנהלת הוועדה, מזכירות, חברי הכנסת, הנסיבות לא גורמות לנו להיות במצב רוח טוב.

משה כחלון: אנחנו ממשיכים להתמודד עם טרור נפשע.

משה כחלון: גם הבוקר אירעו אירועים כואבים.

משה כחלון: כמובן שאנחנו משתתפים בצער המשפחות ומאחלים איחולי החלמה מהירה לפצועים.

משה כחלון: אנחנו במשרד האוצר וכמובן בכנסת ובכל המשרדים מנסים להמשיך את שגרת חיינו, הכלכלה צריכה לעבוד.

משה כחלון: בטח בזה הם לא יפריעו לנו.

משה כחלון: החיים צריכים להמשיך.

משה כחלון: אנחנו צריכים להמשיך ולשרת את הכלכלה ואת תושבי מדינת ישראל, וזה מה שאנחנו עושים.

משה כחלון: היום למעשה מתחיל המהלך של הרפורמה בשוק הפיננסי במדינת ישראל.

משה כחלון: יש כשל שוק בפיננסים של מדינת ישראל.

משה כחלון: יש ריכוזיות גדולה, יש אשראי שלא מחולק נכון, יש קבוצות גדולות מאוד שמשוועות לאשראי ולא מקבלות אותו, ויש קבוצות אחרות שמקבלות כמה שהן רק רוצות וכמה שהן מבקשות.

משה כחלון: עם כניסתי לתפקיד, במסגרת הרפורמה בבנקאות ובשוק הפיננסי, הקמתי את ועדת שטרום שתדון בכל תחום הפיננסים במדינת ישראל, בבנקאות בעיקר.

משה כחלון: אנחנו הולכים לקראת פיצול כרטיסי אשראי מהבנקים, כי גם זה שוק ריכוזי.

משה כחלון: הריביות הן גבוהות, העמלות הן גבוהות, דמי הניהול גבוהים.

משה כחלון: יש לא מעט לקוחות שמחוסר ברירה משלמים הון עתק על שירותים בנקאיים ופיננסיים.

משה כחלון: רק לשם המחשה, הריבית הממוצעת בבנק היא 7.7%, והריבית הממוצעת לחברת כרטיסי אשראי היא 9.9%, כמעט 10%.

משה כחלון: אני חושב שצריכים להכניס כסף נוסף מעבר לכסף של הבנקים.

משה כחלון: יש במוסדיים כמעט 1.3 טריליון, כשמזה 155 מיליארד, כ-28%, מגיעים לעסקים.

משה כחלון: הכסף הזה צריך לשרת את משקי הבית ואת המגזר העסקי במדינת ישראל.

משה כחלון: לא יכול להיות שכל האשראי יגיע מהבנקים תחת שליטה ובקרה שלו.

משה כחלון: אנחנו רוצים לאפשר גם לכרטיסי האשראי לקבל מקורות מימון אחרים, שלא יהיה אותו מקור מימון כל הזמן, שלא כולם ישתו מאותה בריכה.

משה כחלון: אנחנו רוצים להרחיב, להגדיל ולפתח.

משה כחלון: החוק שיוצג היום הוא חוק משלים של ועדת שטרום בנוגע להכנסת גופים נוספים שיוכלו לאג"ח ויוכלו לתת אשראים למוסדות חוץ בנקאיים, לנותני אשראי חוץ בנקאיים.

משה כחלון: הריכוזיות היא בשני בנקים שאוחזים.

משה כחלון: שם כל מספר זוכה – 60%, 70%.

משה כחלון: המספרים מטורפים מנתח השוק.

משה כחלון: אלה מספרים שאין להם אח ורע בעולם, בטח לא במדינות עם כלכלה חופשית שאוחזות מספר כל כך גדול של לקוחות ונתח שוק.

משה כחלון: כולם יודעים שאשראי זה החמצן של העסקים הקטנים, כולם יודעים שבלי אשראי עסקים לא יכולים להתפתח ולא יכולים להתקדם, וכולנו יודעים שלא מעט עסקים הם גם בני ערובה בידיים של הבנקים.

משה כחלון: את זה אנחנו צריכים לעשות, את המצב הזה אנחנו הולכים לשנות, את העסקים האלה אנחנו רוצים לשחרר.

משה כחלון: הצעת החוק שמגיעה היום, שמוביל אותה יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אלי כהן, היא הצעת חוק שתאפשר לגופים חוץ בנקאיים לתת אשראי למשקי בית, לעסקים קטנים, ולקבל כסף ממוסדיים.

משה כחלון: אני יודע שלא פעם עולה שאלה של רגולציה.

משה כחלון: תהיה רגולציה.

משה כחלון: כרגע אנחנו לא מתאימים את זה בטור.

משה כחלון: החוק הזה נוסע וייסע.

משה כחלון: אני יודע שיש הרבה שטוענים שיש תחרות בבנקים, שהחוק הזה מיותר.

משה כחלון: אם החוק הזה היה מיותר, המצב של האשראי לא היה כפי שהוא היום.

משה כחלון: יש מאות אלפי אזרחים שמודרים מאשראי שאנחנו גם צריכים לטפל בהם, לראות איך אנחנו נותנים להם מענה.

משה כחלון: יש בעיה בשוק האשראי במדינת ישראל.

משה כחלון: כרטיסי האשראי, הריביות, דמי הניהול, העמלות, איפה שלא נוגעים האזרח משלם הרבה.

משה כחלון: האזרח משלם הרבה בגלל חוסר תחרות וחוסר שקיפות.

משה כחלון: אף אחד מאיתנו לא יודע כמה הוא משלם עמלות, ריביות, עמלת עריכת מסמך, עמלת אשראי, עמלת ניצול אשראי, עמלת אי ניצול אשראי.

משה כחלון: על אותה מילה משלמים 3 פעמים.

משה כחלון: על המילה "אשראי" משלמים 3 פעמים.

משה כחלון: ניצלנו את האשראי אנחנו משלמים, לא ניצלנו אנחנו משלמים.

משה כחלון: כשמבקשים אשראי גם משלמים, זאת אומרת, מכל הכיוונים.

משה כחלון: תסלחו לי על הביטוי, אבל המסור הזה חותך גם כשהוא הולך וגם כשהוא חוזר.

משה כחלון: הדבר הזה צריך להיפסק.

משה כחלון: הוא יכול להיפסק רק על ידי תחרות.

משה כחלון: אנחנו מכניסים תחרות לשוק האשראי במדינת ישראל.

משה כחלון: זאת מטרת החוק.

משה כחלון: בימים הקרובים נציג את מסקנות ועדת שטרום.

משה כחלון: אני מאוד מקווה שגם שם נוכל להתקדם.

משה כחלון: הכוונה שלנו במושב הזה היא לסיים את כל נושא הרפורמה בבנקאות כפי שהתחייבנו.

משה כחלון: אני מבקש מחברי הכנסת, תתמכו בחוק הזה, הוא חוק טוב, הוא חוק חברתי, הוא חוק שמאפשר לפתח את המשק, הוא חוק שמאפשר לעסקים להתפתח.

משה כחלון: יש לנו, כפי שאמרתי, לראות איך אנחנו דואגים ל-250 אלף אנשים שהם מוגבלים.

יואב בן צור: מודרי אשראי.

משה כחלון: אנחנו חייבים להיות מדויקים.

משה כחלון: הם מוגבלים לא בגלל 10 שיקים שחזרו להם.

משה כחלון: חלקם כן, אבל יש כאלה בגלל חוב הוצאה לפועל, בגלל שלא שילמו ארנונה או עיקלו להם.

משה כחלון: זה 600 אלף חשבונות, שזה 250 אלף אנשים לפי נתוני בנק ישראל שקיבלתי השבוע.

משה כחלון: אלה המספרים.

משה כחלון: לאנשים האלה אנחנו גם צריכים לדאוג.

משה כחלון: יש 300 אלף לקוחות בבנק הדואר שלא יכולים לקבל אשראי, שלא יכולים לקבל פעילות של פיקדונות.

משה כחלון: גם בזה צריך לטפל.

משה כחלון: בכל הדברים האלה אנחנו הולכים לטפל.

משה כחלון: אלה הדברים.

אלי כהן: אנחנו נעבור להתייחסויות הגופים המקצועיים הנוספים.

<יעל מבורך: הדבר היחיד שאנחנו רוצים להתעכב עליו זה הנושא של הרקע למערכת הבנקאית.

<יעל מבורך: המערכת הבנקאית בישראל, המחזור שלה עומד על 44.3 מיליארד שקל.

<יעל מבורך: זה שוק גדול יחסית לשווקים בישראל, בטח לשווקים האחרים שאנחנו מתעסקים בהם בתחומים התחרותיים כממשלה, אם זה בנושאים שקשורים לתקשורת, לתיירות, לבריאות, לחקלאות ועוד.

<יעל מבורך: זה שוק משמעותי במשק הישראלי.

<יעל מבורך: הפילוח של ההכנסות, של אותו מחזור הוא כזה שכשני שליש ממנו מגיע מהכנסות מריבית מאותה פעילות אשראי שעליה דיבר השר.

<יעל מבורך: שליש מגיע מפעילות שכרוכה בעמלות, ומעט מגיע מהכנסות שונות – נדל"ן או דברים שהם יותר איזוטרים.

<יעל מבורך: המבנה של המערכת ברמה השוטפת זה מה שאמרתי עכשיו.

<יעל מבורך: ברמה המצטברת, סך הנכסים של המערכת הבנקאית היום הוא סדר גודל של טריליון 343 מיליארד שקלים.

<יעל מבורך: רק בשביל לסבר את האוזן, המחזור של מדינת ישראל, התוצר שלנו בשנה הוא סדר גודל של טריליון 100.

<יעל מבורך: הנכסים הצבורים במערכת המוסדית עומדים על סדר גודל של טריליון.

<יעל מבורך: המגמה הזאת הולכת וגדלה.

<יעל מבורך: המערכת הבנקאית היא בהחלט מערכת עם היקף נכסים מאוד מאוד משמעותי.

<יעל מבורך: שני השחקנים הגדולים ביותר, פועלים ולאומי, מחזיקים כ-60% מהיקף הנכסים האלה, כאשר 5 הקבוצות הבנקאיות האחרות מחזיקות 94%, 95% מתוך המערכת הבנקאית.

<יעל מבורך: זה מתחבר לדברים שאמר פה השר.

<יעל מבורך: לפני מספר שנים עבדה ועדה בראשות המפקח על הבנקים, דודו זקן, שבחנה את הנושא של התחרותיות ואת היעילות של המערכת הבנקאית.

<יעל מבורך: היא הצביעה על חוסר היעילות במערכת הזאת.

<יעל מבורך: יש לנו מערכת שהיא הכי גדולה ומשמעותית.

<יעל מבורך: לפי הוועדה הזאת היא גם לא יעילה בהרבה מאוד מובנים.

<יעל מבורך: אנחנו ניסינו לאמוד באופן מסוים את אי היעילות הזאת בצורה גסה, כי נתונים על הדבר הזה אין בצורה שמאפשרת את ההשוואה בין מדינות כיוון שהמערכות הבנקאיות שונות בין מדינות.

<יעל מבורך: אנחנו בעצם ניסינו לראות איך נראית המערכת הבנקאית בישראל ביחס ל-OECD, ביחס שבוחן מה שיעור ההוצאות על כל שקל של הכנסה.

<יעל מבורך: ככל שמוציאים פחות זאת אינדיקציה לכך שהמערכת היא יעילה.

<יעל מבורך: אם מערכת הבנקאות שלנו הייתה פועלת באותו מדד כמו מדינה ממוצעת ב-OECD, החיסכון המשקי שהיינו יכולים ליהנות ממנו הוא סדר גודל של 7,8 מיליארד שקל.

<יעל מבורך: אם אנחנו מנסים לנרמל את זה למשק בית, זה סדר גודל של כ-3000, 3500 ₪ בשנה.

אלי כהן: 7,8 מיליארד ₪ בשנה זה חיסכון.

<יעל מבורך: אם היינו מנרמלים - -

אלי כהן: במגזר העסקי וגם במגזר הקמעונאי?

<יעל מבורך: רק במגזר הבנקאי על כל הסקטורים שלו, על כל שירותי הבנקאות שהוא נותן.

יוסי יונה: איך אי היעילות המשקית משתקפת, האם בעלויות גדולות של העמלות של הקליינטים?

יוסי יונה: זאת הכוונה, לא?

<אמיר לוי: באופן עקרוני, אם המערכת הבנקאית כאן הייתה יעילה כמו הממוצע שיעל הציגה, ניתן היה להפחית תעריפים ב-7 מיליארד שקל בשנה.

<אמיר לוי: זה יכול להיות בריבית, זה יכול להיות בעמלות, זה יכול להיות בדברים אחרים.

<יעל מבורך: בהגדלת היצע.

יוסי יונה: זה מדדים יפים לאי יעילות.

יוסי יונה: אני אומר את זה באופן חיובי, כי בדרך כלל כשהם מדברים על יעילות, זה כמה הם יכולים להפיק רווח מכל העבודה שלהם על בסיס של העובד.

רועי פולקמן: יעילות משקית.

<יעל מבורך: נכון, זאת יעילות משקית.

<יעל מבורך: זאת אינדיקציה גסה מאוד.

<יעל מבורך: אנחנו לא אומרים שמחר בבוקר אפשר להוריד 3500 שקל, אבל אנחנו רק רוצים לאמוד את אי היעילות הזאת ולראות איך זה נגזר בסופו של דבר לרמת האזרח.

יואב בן צור: איך המדד הזה, למרות שהוא לא מדד, ביחס ל-OECD של חלק מהמדינות?

<יעל מבורך: זה תלוי בגודל המדינה.

<קריאה: נמוך יותר.

<יעל מבורך: נכון, היקף האשראי שלנו על כל המגזרים ביחס ל-OECD הוא יחסית מצומצם, הוא מתחת לממוצע.

יואב בן צור: זה עוד יותר מראה את חוסר היעילות של המערכת אם הוא יותר מצומצם.

<אמיר לוי: אמרנו שכשאתה לוקח את זה יש כמה אפשרויות: או במחירים, לא חשוב אם זה במחיר הריבית או במחיר העמלה, או לתת הלוואות יותר מסוכנות באותו מחיר ריבית.

<יעל מבורך: במקרה הזה אפשר לחשוב שהמערכת היא מערכת יותר שמרנית ובגלל זה היא לוקחת פחות סיכון, היא נותנת פחות אשראי ביחס למדינות ה-OECD.

<יעל מבורך: אולי המחיר הוא לא כזה גבוה, אם אנחנו מדברים על השוואות בינלאומיות.

<יעל מבורך: אני חושבת שתחרות יכולה להואיל בשני מובנים: גם להוריד מחירים, וגם להגדיל היצע.

<יעל מבורך: זה, בין היתר, הצעד הזה.

<יעל מבורך: הדרך להתמודד עם מערכת לא יעילה בבנקאות ובכל תחום אחר היא להכניס איזה שהוא איום תחרותי.

<יעל מבורך: אנחנו חושבים שאיום תחרותי כדוגמת המערכת החוץ בנקאית יכול לעזור להכניס את השוק לדינמיקה תחרותית יותר ויעילה יותר.

<יעל מבורך: קצת על הנושא של האשראי שעליו אנחנו עושים איזה שהוא זום, כי המערכת הבנקאית היא כמובן הרבה יותר רחבה מזה.

<יעל מבורך: האשראי למשקי בית היום בישראל שלא לדיור עומד על 135 מיליארד ₪.

<יעל מבורך: העסקים הקטנים והבינוניים, שתיכף אני אגע בהם, זה סדר גודל של 200 מיליארד ₪.

<יעל מבורך: זה היקף האשראי היום.

<יעל מבורך: רוב האשראי שמשקי הבית לוקחים היום, שאת זה, אני חושבת, כל אחד מאיתנו יודע, מקורו במערכת הבנקאית.

<יעל מבורך: החלופות שיש לנו לאשראי שלא מהמערכת הבנקאית הן יחסית מצומצמות.

<יעל מבורך: יש אשראי שאנחנו יכולים לקחת בהלוואה מחברות כרטיסי האשראי.

<יעל מבורך: גם הן, נכון להיום, תאגידי עזר בנקאיים, שייכים לבנקים.

<יעל מבורך: אנחנו יכולים לקחת הלוואות מגופים מוסדיים.

<יעל מבורך: השוק הזה, ההיקף שלו הוא יחסית לא גדול, אבל שם, צריך להגיד, זה בדרך כלל נעשה כנגד בטוחה, כלומר, אל מול קופת גמל שהיא קרן השתלמות.

<יעל מבורך: זה יותר ישמר אותי בכך שאני לא אנייד עכשיו את הכסף שלי אלא אשאיר את הכסף בתוך הקופה.

<יעל מבורך: סדר הגודל של האשראי החוץ מוסדי, שעליו נדבר בהרחבה, נע בין 5 -8 מיליארד שקל בשנה.

<יעל מבורך: זה מתוך שוק של 135 מיליארד ₪.

יואב בן צור: מה זה היום חוץ מוסדי, השוק האפור?

<יעל מבורך: ניתן היום לקבל אשראי מהמערכת הבנקאית, מכרטיסי האשראי, מהגופים המוסדיים ומגופים חוץ בנקאיים שהם נותני אשראי שלא שייכים לבנקים.

יואב בן צור: שוק אפור.

<יעל מבורך: יש שוק אפור ממש, לא חוקי, לא נמצא בנתונים שלנו.

אורי מקלב: כמה אתם מעריכים את השוק האפור?

<יעל מבורך: קשה לי לתת תשובה.

<יעל מבורך: אין באמת נתון אמין בעניין הזה.

אורי מקלב: האם המטרה לקחת את השוק האפור ולהכניס אותו לתוך המערכת הממוסדת ואז נוזיל את זה, כמו שאמרת, או המטרה להרחיב את זה?

אורי מקלב: אנחנו רוצים להרחיב את האשראי של משקי הבית.

אורי מקלב: השאלה היא ערכית מאוד.

אורי מקלב: אם נוזיל נוזיל, השאלה אם גם נרחיב את זה כך שיהיה מוצר מדף - -

<יעל מבורך: הספקטרום היום שאותו ציינתי עשוי להביא אותך מהר מידי לכיוון של אשראי אפור.

<יעל מבורך: אם המערכת המוסדרת תהיה רחבה יותר, השוק הזה יצטמצם.

<יעל מבורך: אני חושבת שזה דבר מאוד חיובי מבחינת המדינה.

<יעל מבורך: אומדן שניסינו לעשות בנושא עלות האשראי, כמה עולה האשראי לאותו משק בית, אנחנו פה מסתמכים על ספקולציה מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<יעל מבורך: 40% ממשקי הבית בישראל לוקחים הלוואה מהבנק שלא לדיור, שלא למשכנתא.

<יעל מבורך: זה לפי סקר של הלמ"ס.

<יעל מבורך: אם אנחנו עושים איזה שהוא ניתוח של עלות הריבית והעמלה בלי הקרן, כמה עולה ההלוואה הזאת בממוצע למשקי בית, הם מוציאים עליה בין 6000 ל-7000 ₪ בשנה.

יואב בן צור: כמה זה באחוזים?

<יעל מבורך: זה מבוסס על ריבית של 7.5% בממוצע עם הנחה של עמלה מסוימת.

<יעל מבורך: צריך להגיד שזה סכום לא מבוטל.

<יעל מבורך: זו העלות של המוצר, זו העלות של ההלוואה.

<יעל מבורך: גם תחרות לא תעלים אותה.

<יעל מבורך: להלוואה יש עלות של ריבית ועמלות שכרוכות בהלוואה הזאת.

<יעל מבורך: אם אנחנו נצליח להוזיל את העלות הזאת בסדר גודל של אחוז אחד אנחנו חוסכים למשקי הבית 800 עד 900 שקל לשנה, שזה סכום לא מבוטל.

<יעל מבורך: לאיום התחרותי שיכול להביא להורדת מחירים יש השפעה על יוקר המחייה, יש לו פוטנציאל להשפיע על יוקר המחייה בישראל.

רועי פולקמן: יש פה שונות?

רועי פולקמן: האם בהלוואות האלו השונות היא משמעותית?

רועי פולקמן: יש מנעד של ריביות?

רועי פולקמן: לווה יותר רציני יקבל ריבית יותר נמוכה?

רועי פולקמן: השאלה כמה השונות היא קטנה היום.

רועי פולקמן: האם אחת המטרות שלנו היא שונות גדולה, כלומר, מי שאין לו קרדיט סקור טוב יקבל הלוואה מוזלת, ומישהו עם קרדיט סקור גבוה יוכל לקבל הלוואה ב-4%?

רועי פולקמן: האם יהיה חיבור בין שני התעריפים?

<יעל מבורך: אני חושבת שהסיפור ושל הקרדיט סקור, שבטח נדבר עליו בהרחבה בוועדה בהמשך, היתרון שלו שהוא יוכל להתאים את הריבית טוב יותר לסיכון.

<יעל מבורך: היום יש לנו ריבית גבוהה, וטוב שכך, כי כל הלוואה צריכה להיות ביחס לרמת הסיכון שלה.

<יעל מבורך: יש למערכת הבנקאית לווים מאוד מוצלחים שמקבלים ריבית נמוכה, כאשר אפשר ללכת לחברת כרטיסי אשראי ולקבל הלוואה לכל מטרה שהיא יקרה יותר.

רועי פולקמן: אפשר לשאוף שההתייעלות לא תהיה באחוז אלא שיהיה איזה תמהיל.

<יעל מבורך: האחוז הוא רק ניתוח רגישות.

<יעל מבורך: יכול להיות שזה לא אחוז.

יוסי יונה: כמו שאנחנו יודעים מהבנקים, הסיפור של הסיכון הוא לא המדד שקובע את גובה הריבית.

יוסי יונה: הוא לא המכריע.

יוסי יונה: יש בעלי עניין.

יוסי יונה: אנחנו יודעים איך האשראי מתחלק.

אורי מקלב: משקי הבית מקבלים את האחוז הגבוה.

רועי פולקמן: ברור.

רועי פולקמן: אם יהיה קרדיט סקור אולי אפשר יהיה לשפר את זה.

יואב בן צור: עדיין הם מעדיפים להתעסק עם העסקים היותר גדולים מאשר משקי הבית.

<יעל מבורך: נכון.

<יעל מבורך: זה מביא אותי לנקודה של העסקים הקטנים.

<יעל מבורך: אנחנו רואים את ההשוואה הבינלאומית של יחס האשראי ליחס התוצר, בדיוק אותה נקודה שדיברת עליה קודם.

<יעל מבורך: בישראל זה עומד על 9%, בעוד שבמדינות ה-OECD זה עומד על 19%.

יואב בן צור: מה זה עסקים קטנים?

יואב בן צור: למה את קוראת עסקים קטנים?

<יעל מבורך: ההגדרה היא של כמה עשרות מיליוני שקלים.

אלי כהן: את אומרת שעסקים קטנים בעולם זוכים לנתח של 19% ביחס ל-9% בישראל, כלומר, כמחצית.

<יעל מבורך: היקף האשראי הניתן לעסקים קטנים בישראל הוא נמוך.

יואב בן צור: זה מנוף צמיחה בלתי רגיל.

אלי כהן: נכון, זאת המטרה שלנו.

<רן מלמד: רק אם יורידו את התקרה.

יואב בן צור: התקרה היא של 400 מיליון שקל.

יואב בן צור: זאת תקרה ענקית.

אלי כהן: אני יודע שחבר הכנסת בן-צור דיבר בשיחות מקדימות על הסוגיה.

אלי כהן: זאת בהחלט סוגיה שנצטרך לבוא ולהתייחס אליה ברצינות.

אלי כהן: לעניין 400 מיליון או סכום נמוך יותר יש כאן דברי טעם.

יואב בן צור: יש מדדים של משרד הכלכלה שאפשר להשתמש בהם בעסקים קטנים ובינוניים עד 100 מיליון שקל.

רועי פולקמן: לגוף הלווה?

רועי פולקמן: יש פה איזו אי הבנה, לדעתי.

יואב בן צור: לגוף המלווה.

רועי פולקמן: הוגדר בגוף המלווה רק היקף מחזור של 400 מיליון שקל?

<יעל מבורך: לא בהצעת החוק הזאת.

רועי פולקמן: מאיפה - - ?

<קריאה: הגוף הלווה.

<יעל מבורך: גם בנק ישראל מתייחס בדוחותיו לסוגיה הזאת של העסקים הקטנים ולתשואה שבעצם יש לעסקים האלה שהיא גבוהה ביחס למגזרים האחרים של המערכת הבנקאית.

<יעל מבורך: הוא מייחס את הפער הזה להעדר תחרות בבנקים.

<יעל מבורך: יש כמובן תשואה שהיא ביחס לסיכון, כי בסוף עסקים קטנים מסוכנים מול ההשקעה במגזרים אחרים.

<יעל מבורך: יש פה איזו שהיא פרמיה עודפת בעניין הזה, שזה הדבר שאנחנו רוצים להתמקד בו.

<יעל מבורך: אני עוברת לצעדים המרכזיים שנוגעים להצעת החוק שעל הפרק.

<יעל מבורך: הצעדים שכרגע נמצאים על שולחן הממשלה ויגיעו בקרוב לכנסת: הנושא של המידע, שעליו דיברת בנושא של חוק נתוני אשראי שאושר אתמול במליאה ויתחילו בו דיונים בכנסת בקרוב, הנושא של הרחבת המימון של שחקנים חוץ בנקאיים, שזה מה שאנחנו מדברים עליו היום, והמלצות של הוועדה להגברת התחרות בשירותים הבנקאיים שתסיים את עבודתה בתקופה הקרובה.

<יעל מבורך: שוק האשראי החוץ בנקאי כיום מוגבל בהיקף האשראי שהוא יכול לתת.

<יעל מבורך: הוא מוגבל משני טעמים.

<יעל מבורך: רוב האשראי שמקבל אותו גוף חוץ בנקאי שנותן הלוואות הוא מהמערכת הבנקאית עצמה.

<יעל מבורך: זה מגביל אותו בשני מובנים.

<יעל מבורך: זה מגביל אותו פעם אחת בגלל שהוא תלוי במערכת הבנקאית, בהיקף האשראי שהוא יכול לתת, ופעם שנייה זה מגביל אותו במחיר, כי הוא צריך לתת את המחיר הבנקאי, כאשר רק זה יוצא אחר כך לצרכן.

<יעל מבורך: זה המצב כיום, לכן השוק הזה הוא יחסית מוגבל.

יואב בן צור: למשל כרטיסי אשראי.

<יעל מבורך: אני לא מדברת על כרטיסי אשראי, אלא על חברות חוץ בנקאיות שאינן חברות כרטיסי אשראי שנותנות הלוואות.

<יעל מבורך: אנחנו מציעים לאפשר לאותו סקטור, כדי להגדיל את ההיצע שהם מעמידים למשקי הבית ולחברות, לגייס הון בצורה עצמאית לא דרך המערכת הבנקאית אלא בצורה של אג"ח.

<יעל מבורך: הם יוכלו לגייס אג"ח קונצרני, אג"ח סחיר מהציבור, ולהעמיד את ההלוואות לפרטיים.

<יעל מבורך: הדבר הזה יעשה כמה דברים.

<יעל מבורך: קודם כל, זה יגביר את התחרות במערכת הבנקאית.

<יעל מבורך: אותו איום תחרותי שדיברתי עליו מקודם יכול להגדיל את ההיצע לאוכלוסיות שמודרות היום מאשראי או פונות למקומות אחרים כמו אשראי בשוק האפור.

<יעל מבורך: זה מאפשר לגופים המוסדיים, שהיום יש להם הרבה מאוד נכסים והם מחפשים אפיקי השקעה טובים, לקנות נייר ערך סחיר ובעצם בצורה עקיפה להעמיד את ההון הזה לאשראי קמעונאי.

<יעל מבורך: זה דבר שיש לו פוטנציאל לעודד את הצמיחה במשק.

<יעל מבורך: אם אנחנו מצליחים להרחיב את האשראי לעסקים קטנים ובינוניים, למשקי בית, זה דבר שישפיע מהותית על הצריכה.

<יעל מבורך: בהצעת החוק הזאת הכנסנו כמה מגבלות.

<יעל מבורך: הכנסנו מגבלה שקוטמת את היכולת לגייס את האג"ח הקונצרני הזה עד 2.5 מיליארד שקל ואם אפשר להגדיל את זה עד 5 מיליארד שקל במידת הצורך.

יואב בן צור: מי רשאי להגדיל?

<יעל מבורך: שר האוצר.

יואב בן צור: בלי אישור ועדת כספים, בלי כלום?

<יעל מבורך: כרגע זאת הצעת החוק.

<יעל מבורך: אפשר לדון בה פה בוועדה.

<יעל מבורך: אנחנו כרגע מציעים לקטום את היכולת לגייס אג"ח ב-2.5 מיליארד שקל, ואנחנו מציעים למקד את האשראי הזה רק לאשראי קמעונאי עליו אנחנו מדברים.

<יעל מבורך: את שני הצעדים האלה אנחנו רוצים לעשות בד בבד עם כניסתה של רגולציה טובה יותר לשוק הזה החוץ בנקאי עם הצעת החוק שאנחנו דואגים להגיש לכנסת במושב הנוכחי.

<יעל מבורך: זה יהיה חלק ראשון מתכנית כוללת יותר שתגיע לכנסת ותושלם בתקופה הקרובה.

אלי כהן: חשבתם על צעדים נוספים בנושא של הפיקוח?

<יעל מבורך: הפצנו תזכיר חוק שנוגע לפיקוח על השחקנים החוץ בנקאיים.

<יעל מבורך: אחרי שההליך הממשלתי של הפצת תזכיר וקבלת הערות מהציבור יושלם, אנחנו נהיה בשלים להגיש אותו לכנסת.

<אמיר לוי: הוא מתוכנן להיות מוגש במושב הזה.

יואב בן צור: לפני התקציב?

<ברוך לוברט: הפצנו תזכיר על בסיס עבודה של צוות שישב ממשרדי ממשלה רבים ורגולטורים רלוונטיים.

<ברוך לוברט: הפצנו תזכיר לפני החגים.

<ברוך לוברט: בימים אלה אנחנו יושבים במחלקת נסחות במשרד המשפטים.

<ברוך לוברט: התכנון הוא להגיע לוועדת שרים ולהניח את הצעת החוק פה בכנסת בשבועיים או 3 שבועות הקרובים.

<אמיר לוי: הערה על הקונטקסט.

<אמיר לוי: כשמתחילים לעבוד אצלנו חבר'ה צעירים, אנחנו בכניסה מטביעים אצלם בראש שני דברים: אחד, אחריות פיסקאלית, שזה הדיון של הבוקר על הנומרטור, והדבר השני זה תחרות.

<אמיר לוי: בשנים האחרונות עשינו במסגרת חוק ההסדרים לא מעט צעדים בתחום התחרות שהביאו לתוצאות משמעותיות.

<אמיר לוי: שוק הסלולר ירד ב-35%, תשתיות אינטרנט ירדו בין 30 ל-50 אחוז כי הכנסנו מפעילים נוספים, היה את השמיים הפתוחים לפני שנה ומשהו כשנפתח השוק.

<אמיר לוי: כשמחירי הדלק עלו באיזה 40%, מחירי הטיסות ירדו בין 5 ל-20 אחוז, תלוי אם זה טיסות סדירות או לא.

<אמיר לוי: אנחנו עוברים ענף ענף.

<אמיר לוי: התחום הבנקאי לא מאוד טופל.

<אמיר לוי: זה באמת בשפה עדינה ורפה.

<אמיר לוי: אנחנו באים לכם כאן עם תכנית שהיא מאוד מאוד עמוקה.

<אמיר לוי: כאן בעצם נמצא השלב הראשון.

<אמיר לוי: אגב, זה בא במסגרת חוק הסדרים.

<אמיר לוי: אנחנו בעצם באים עם מספר רפורמות צרכניות מאוד משמעותיות, כאשר הבנקאות היא אחת מהן.

<אמיר לוי: דברים נוספים צרכניים שיש זה רפורמת הקורנפלקס, ביטוחי בריאות ודברים אחרים שנוגעים בהארדקור של מחירים.

<אמיר לוי: בבנקים זה לא מאוד טופל.

<אמיר לוי: רק לסכם את מה שלא ראיתם כאן אבל שמעתם בצורה, אני מקווה, מסודרת.

<אמיר לוי: זה שוק מאוד ריכוזי.

<אמיר לוי: זאת תובנה ראשונה מאוד מאוד בולטת.

<אמיר לוי: כשמסתכלים על ריכוזיות, בדרך כלל יש פגיעה בכמויות ובמחירים.

<אמיר לוי: אנחנו רואים כאן פגיעה בכמות.

<אמיר לוי: ראיתם את זה בהיקף האשראי הנמוך של ישראל יחסית למדינות אחרות.

<אמיר לוי: הוא נמוך בצורה משמעותית.

<אמיר לוי: 9% לעומת 19% זה פער גדול.

<אמיר לוי: בפער הזה יש פגיעה צרכנית כי זה גם משקי בית.

<אמיר לוי: בסוף הם לא לוקחים, או שהם לוקחים ממקומות שאנחנו לא רוצים שהם ייקחו.

<אמיר לוי: יש כאן גם פגיעה בתוצר.

<אמיר לוי: בסוף המטרה שלנו היא להגדיל את הצמיחה במשק.

<אמיר לוי: אם עסקים קטנים לוקחים פחות אשראי ממה שהם יכולים לקחת בגלל מערכת ריכוזית, בגלל מערכת לא יעילה, אז אנחנו פוגעים בצמיחה במשק וזה מאוד מקשה.

<אמיר לוי: יש לנו כאן בעצם רנטה עודפת שהולכת לעלויות עודפות או לאשראי נמוך יותר ופחות מסוכן.

<אמיר לוי: כל הצעדים שאנחנו רוצים להביא - הראשון שבהם זה מה שמונח בחוק ההסדרים – נועדו להסיר חסמים, להגדיל את היצע האשראי.

<אמיר לוי: במקרה הספציפי הזה, חברות שהיום לוקחות מבנקים ומלוות לציבור, ברור שהן לא יכולות להיות תחרותיות לבנקים.

<אמיר לוי: כשהן יגייסו אגרות חוב, ברור שהן יוכלו להיות תחרותיות לבנקים.

<אמיר לוי: הצעד הבא זה בעצם שבירת מונופול הידע, שזה מונופול ידע עם ערך עצום לבנקים.

<אמיר לוי: זה בעצם חוק נתוני אשראי.

<אמיר לוי: אנחנו המון המון שנים מנסים להביא את זה.

<אמיר לוי: לא הצלחנו עד הפעם הזאת.

<אמיר לוי: בעינינו זאת תשתית שבלעדיה אין שום סיכוי שתהיה תחרות.

<אמיר לוי: אני למדתי כלכלה.

<אמיר לוי: הדבר הראשון שלימדו אותי זה שתנאי ראשון לתחרות הוא מידע מלא.

<אמיר לוי: יש כאן מידע מלא, אבל הוא מצוי רק בידי הבנקים.

<אמיר לוי: אין שום סיכוי שתתפתח תחרות בלי שהמידע יועבר לשחקנים אחרים, גם אם נסיר חסמים.

<אמיר לוי: המהלך הזה הוא מאוד חשוב עבורנו.

<אמיר לוי: מאוד חשוב שהוא יסתיים בלוחות זמנים מהירים.

חיים ילין: לפני הרפורמה 8000 עובדים פוטרו.

חיים ילין: לכל התייעלות, שזאת מילה יפה, יש מחיר חברתי.

חיים ילין: אם אתה רוצה להוריד, להוזיל את המחירים לכל עם ישראל, המחיר הזה צריך להיות מידתי.

יואב בן צור: חיים, זה לא בטוח.

יואב בן צור: יעדיפו להתעסק עם חברות של 400 מיליון, לא עם משקי הבית הקטנים.

חיים ילין: זאת בדיוק הבעיה.

חיים ילין: כשמישהו מתחרה ב-20 מיליון מול 400 מיליון אז אין תחרות.

חיים ילין: אם תוריד את הסף של 400 ל-100, אולי תהיה תחרות.

חיים ילין: מי ייתן אשראי עכשיו?

אורי מקלב: תראו כמה אזרחים משלמים היום יותר על הלוואות ומשכנתאות לדיור בגלל שבנק ישראל שומר על הבנקים.

חיים ילין: השאלה איך גורמים לתחרות.

חיים ילין: מה יקרה עכשיו?

חיים ילין: חלק מהתחרות בספרד נעשתה על ידי בנק קואופרטיבי שתמך בסקטורים מסוימים.

חיים ילין: בעולם מה שמתפתח זה בנקים יותר קטנים שמתמחים.

חיים ילין: השאלה אם זה מה שהולך להיות.

חיים ילין: השאלה אם הולך להיות בנק קהילתי, בנק קואופרטיבי.

חיים ילין: מי ייתן אשראי לעסקים הקטנים?

חיים ילין: מי ייתן לכל עם ישראל את האשראי בעלויות יותר נמוכות?

<אמיר לוי: הגדלת ההיצע היא יחד עם נתוני אשראי.

<אמיר לוי: בלי זה חברות חוץ בנקאיות לא יכולות לתת אשראי ואשראי תחרותי.

<אמיר לוי: בלי מידע כזה ובלי שניתן לדרג ולדעת מה איכות הלקוח, אם הוא יכול להחזיר את ההלוואה או לא להחזיר את ההלוואה, זו לא באמת תחרות.

<אמיר לוי: אנחנו מאמינים שהקצת שיש כאן במימון החוץ בנקאי עם הצעד הזה שניתן לגייס אג"ח ועם נתוני אשראי, הוא צעד ראשון ומשמעותי.

<אמיר לוי: עם המלצות הוועדה בהמשך להגברת התחרות בבנקים יתפתחו מקורות נוספים שלא יהיו חלק מהמערכת הבנקאית.

<אמיר לוי: יש מספר חסמים שאנחנו בוחנים במסגרת הוועדה אם הם גורמים לחסמים של מערכות אלטרנטיביות כמו בנקים אינטרנטיים, בנקים קואופרטיביים.

<אמיר לוי: אני חייב להגיד לכם שאני חושב שהמאסה העיקרית או הגדולה יכולה להתקבל ממימון חוץ בנקאי, בטח בשלבים הראשונים מול חוץ בנקאיים מהסוג שמונח כאן, חברות כרטיסי אשראי.

<אמיר לוי: זה יכול לתת תחרות הרבה יותר משמעותית.

<אמיר לוי: המטרה שלנו בכל אחד מהענפים ובטח כאן היא לתת חופש בחירה.

<אמיר לוי: ברגע שיש חופש בחירה אמיתי ומלא, אנחנו חושבים שהצרכן ידע וזה יתגלגל אליו.

<אמיר לוי: שאלתם לגבי המחיר.

<אמיר לוי: המחיר של החוסר תחרות שיש היום הוא או בהיקף אשראי נמוך, וראיתם או יעל הסבירה את הנתונים, או ברנטה שנמצאת בהוצאות תפעול שהן גדולות.

<אמיר לוי: זה יכול להיות בכל אחד או בווריאציה של הדברים.

יואב בן צור: אם המידע שביקשת עכשיו ונמצא בידי הבנקים הוא מידע יקר ערך לגבי האשראי הזה, האם כשיהיו מוסדות חוץ בנקאיים שייתנו הלוואה הבנקים יקבלו את מידע האשראי מהם?

<יעל מבורך: הכוונה היא שכן.

<יעל מבורך: הכוונה היא עקרון הדדיות.

<יעל מבורך: מי שימשוך מידע מהמערכת - -

יואב בן צור: יצטרך גם לתת.

<אמיר לוי: צריך להיות מידע פתוח.

יואב בן צור: ברור, כי אם מחר הוא ילך לאיזה שהוא בנק ולא יהיה מידע עליו, עוד פעם יהיה איזה שהוא פלונטר.

<דורית סלינגר: השינוי המוצע מקובל על אגף שוק ההון.

<דורית סלינגר: אנחנו כממונים על שוק ההון רואים בהגברת תחרות בכל אחד מהתחומים, גם בתחומים שלנו, ערך חשוב מאוד.

<דורית סלינגר: כל פעולה שנעשית לכיוון או לטובת הנושא הזה אנחנו רואים בחיוב.

<דורית סלינגר: אנחנו בעד גיוון אפשרויות ההשקעה של גורמים מוסדיים.

<דורית סלינגר: אותן חברות ביטוח, קרנות פנסיה שיש להן 1.3 טריליון ש"ח ומחפשות במה להשקיע, יש פה עוד ענף שאפשר להשקיע בו.

<דורית סלינגר: אני חושבת שלגופים המוסדיים יש יכולות מספיק טובות לבוא ולבחון את כדאיות ההשקעה בגופים השונים, להחליט אם הם רוצים להשקיע, במה הם רוצים להשקיע.

<דורית סלינגר: אנחנו רואים את זה באופן חיובי.

<דורית סלינגר: אגב, גם הגופים המוסדיים מממנים חברות מימון חוץ בנקאיות בהנפקות פרטיות.

<דורית סלינגר: הם נותנים הלוואות תפורות אחת לאחת.

<דורית סלינגר: הענפים האלה כבר מוכרים להם בפורמטים כאלה ואחרים.

<דורית סלינגר: זה לא יהיה זן חדש של השקעות.

<דורית סלינגר: מה שכן יהיה חדש זה אגרות חוב שמונפקות לציבור.

<דורית סלינגר: אנחנו בעד שקיפות.

<דורית סלינגר: אני חושבת ששוק ההון רוצה שקיפות ומשמעת שוק.

<דורית סלינגר: את משמעת השוק ואת השקיפות הזאת משיגים על ידי הנפקות פרטיות.

<דורית סלינגר: אנחנו רואים את הצעד הזה כצעד חיובי לכלל שוק ההון, ולתחרות באפיקים השונים.

<שמואל האוזר: אנחנו תומכים בהצעת האוצר לתיקון סעיף 21 בשל הצורך לעודד תחרות על מקורות האשראי.

<שמואל האוזר: יש בעצם 3 מקורות הון למימון בשוק.

<שמואל האוזר: יש לנו את הבנקים, יש את המשקיעים המוסדיים ואת הבורסה.

<שמואל האוזר: המצב הנוכחי הוא מצב של אנומליה.

<שמואל האוזר: חברה שרוצה לגייס, להעניק מימון לגופים אחרים או ליחידים, כשהיא באה לגייס מהבנקים מותר לה לעשות את זה במצב הנוכחי.

<שמואל האוזר: כשהיא רוצה לגייס מהמשקיעים המוסדיים מותר לה, אבל כשהיא רוצה לגייס באמצעות אג"ח אסור לה.

<שמואל האוזר: אין שום הצדקה לכך שחברה לא תוכל להחזיק בכל 3 מקורות המימון.

<שמואל האוזר: לכל אחד מ-3 מקורות המימון יש חשיבות.

<שמואל האוזר: החשיבות של קיומם ביחד היא זו שגורמת לתחרות לגדול, היא זו שתוזיל את זה באופן משמעותי.

<שמואל האוזר: כשמדובר בהנפקת אג"ח, מדובר על פלטפורמה מאוד שקופה, פלטפורמה שיש בה גם פיקוח, גם ממשל תאגידי, פיקוח מאוד צמוד שקיים כבר היום.

<שמואל האוזר: אני חושב שהמהלך הזה הוא מהלך חשוב מאוד שיכול מאוד להועיל לתחרות.

<שמואל האוזר: אני בהחלט גם חושב שיש כבר בחקיקה הנוכחית, בוודאי מה שמתוכנן בעתיד, הגנה ראויה למשקיעים.

<שמואל האוזר: אני חושב שמהבחינה הזאת ההצעה הזאת היא ראויה וחשובה מאוד.

<שמואל האוזר: אני רוצה גם להזכיר ברקע, אפרופו הדיון על הצורך לעזור במימון לעסקים קטנים ובינוניים, שיש כל מיני יוזמות של האוצר ושלנו שמדברים על איך לעזור במימון עסקים קטנים ובינוניים.

<שמואל האוזר: יש הצעה, שהיא גם יוזמה שלי, של החשכ"ל, האוצר והגופים המעורבים פה ליצור קרנות שהתכלית שלהן תהיה להעניק אשראי לעסקים קטנים ובינוניים.

<שמואל האוזר: הצעת החוק הזאת תאפשר לעשות את זה.

יוסי יונה: היא מייתרת את הקרנות.

<שמואל האוזר: להיפך, היא תאפשר ליצור קרנות.

<שמואל האוזר: הקרנות האלו הן קרנות שיכולות לגייס הון בבורסה וגם באמצעות אגרות חוב בערבות ממשלתית.

<שמואל האוזר: הן תוכלנה לתת מימון לעסקים בינוניים, קטנים וקטנים מאוד.

<שמואל האוזר: יש פה יתרון עצום.

<שמואל האוזר: זה עוד איזה שהוא מקור אשראי לעסקים קטנים ובינוניים שאנחנו מייחסים לו חשיבות.

<שמואל האוזר: הצעת החוק הזאת גם פותרת את הסוגיה הזאת.

<נתן זוסמן: לנו בבנק ישראל אין מחלוקת עם העיקרון שצריך להגדיל את התחרות, להגדיל את מקורות האשראי ולהוזיל אותם.

<נתן זוסמן: אני לא חושב שיש אדם בר דעת שיתנגד לדברים האלה.

<נתן זוסמן: יש לנו איזה שהן מחלוקות לגבי הניתוח שהוצג כאן.

<נתן זוסמן: מערכת הבנקאות בישראל כנתח מהתוצר היא אחת הנמוכות והקטנות בעולם המערבי.

<נתן זוסמן: היקף הנכסים של הבנקים בישראל, כמו שהוזכר כאן, הוא 125% תוצר, בעוד שממוצע ה-OECD הוא 240%.

<נתן זוסמן: כשמשווים את האשראי שמערכת הבנקאות בישראל נותנת, רואים שהמערכת הזאת מאוד קטנה.

<נתן זוסמן: לא ניכנס לסיבות מדוע המערכת הזאת יחסית קטנה בהשוואה למדינות אחרות שהמקורות של המערכת הם הרבה יותר גדולים, יש יותר שחקנים.

<נתן זוסמן: חלק מזה נובע מכך שמערכת הבנקאות פה קטנה מידי ולא גדולה מידי.

<נתן זוסמן: נכון שהיא ריכוזית, אבל ככל שהיא יותר קטנה היא תהיה יותר ריכוזית.

<נתן זוסמן: יש גם יתרון לגודל בענפים האלה.

<נתן זוסמן: מכיוון שכרגע אנחנו לא עוסקים במבנה המערכת הפיננסית אלא רק בהצעה הספציפית, אני אתייחס להצעה.

<נתן זוסמן: כמו שאמרתי, אנחנו בבנק ישראל מקבלים את גיוון המקורות וההוזלה שלהם.

<נתן זוסמן: הנקודה שמטרידה אותנו והבענו אותה גם בדיון בממשלה -אני מניח שבתזכיר החוק של ועדת בריס הדברים יבואו לידי ביטוי - זה שהפעילות הזאת צריכה להיות מפוקחת.

<נתן זוסמן: אני חושב שאסור לנו לשגות באשליות שמטרתם של אותם גופים חדשים להעניק אשראי מוזל לחלקיים ולנתקעים בחברה הישראלית.

יואב בן צור: זו לא גמילות חסדים.

<נתן זוסמן: זו לא גמילות חסדים.

<נתן זוסמן: צריך לפקח על הגופים האלה.

<נתן זוסמן: בראש וראשונה צריך להיות פיקוח צרכני.

<נתן זוסמן: אני מסכים עם יו"ר הרשות לניירות ערך שמבחינת הגנה על המשקיעים אותם אנשים שיקנו את אגרות החוב הרשות עושה את עבודתה נאמנה.

<נתן זוסמן: זה בהחלט מספק.

<נתן זוסמן: צריך להגן על מי שיקבל את האשראי.

<נתן זוסמן: צריך מאוד להיזהר בצד הצרכני, שיהיה פיקוח נאות על הצד הצרכני, כי לתת אשראי זה מאוד נחמד, אבל גם צריך להחזיר אותו.

<נתן זוסמן: צריך לדאוג שההלוואות יהיו תחת פיקוח צרכני.

<נתן זוסמן: זה דבר אחד.

<נתן זוסמן: דבר שני שהתייחסנו אליו זה הפיקוח היציבותי.

<נתן זוסמן: ככל שמדובר בפעילות שהולכת וגדלה, הפעילות הזאת צריכה להיות משמעותית.

<נתן זוסמן: אם מדובר בחברה אחת שתנפיק איגרת חוב בחצי מיליארד שקל, היא לא תעשה תחרות במערכת מול הטריליונים שאנחנו מדברים עליהם.

<נתן זוסמן: כדי שלדבר הזה תהיה משמעות, הוא צריך להיות בהיקפים גדולים.

<נתן זוסמן: כשהוא נעשה בהיקפים גדולים, יש לזה השלכה על היציבות הפיננסית במשק.

<נתן זוסמן: ככל שעושים את הדברים האלה, שזאת ההצעה על הפרק, זה צריך להיעשות תוך כדי פיקוח נאות.

<נתן זוסמן: פיקוח נאות זה פיקוח צרכני ופיקוח יציבי.

יואב בן צור: אדוני היושב-ראש, קיבלנו פה פירוט מבורך על המערכת כולה.

יואב בן צור: צריכים לתת את הדעת ב-3 סוגיות.

יואב בן צור: אל"ף, הנושא של הפיקוח הפרלמנטרי על החלטת שר האוצר לעניין הגדלת התקציב.

יואב בן צור: נכון ששר האוצר עכשיו הוא איש טוב ונחמד, אבל אנחנו לא יודעים מי יהיה בעוד פרק זמן קצר שאז יגיד: על סמך מה הוא החליט להגדיל את זה מ-2.5 ל-5 מיליארד שקל.

יואב בן צור: אני חושב שכדאי וצריך שיהיה פיקוח פרלמנטרי על החלטת שר האוצר.

יואב בן צור: מטרת החוק המקורית היא מתן אשראי ותחרות בין הבנקים בקרב משקי הבית.

יואב בן צור: אם אנחנו מדברים על עסקים קטנים ובינוניים, שזה עד 100 מיליון שקל, אי אפשר להגיד 400 מיליון שקל כי זה כבר עסקים גדולים.

יואב בן צור: אז החברות האלו ילכו לאיפה שכדאי, לאיפה שמרוויחים יותר, לא לאיפה שצריכים לתת שירות.

יואב בן צור: אני חושב שכדאי לעשות את ההגבלה הזאת של עד 100 מיליון שקל.

יואב בן צור: אני קורא לזה עסקים קטנים ובינוניים.

יואב בן צור: זאת ההגדרה של משרד הכלכלה לטובת הדברים האלה.

יואב בן צור: הדבר האחרון זה מה שאמרתי לגבי הנושא של המידע.

יואב בן צור: המידע חייב להיות הדדי.

יואב בן צור: לא יכול להיות שיקבלו מידע מצד אחד, כי בסופו של הליך אנחנו רוצים שיחזירו את ההלוואה, לא שמישהו ינצל את העובדה הזאת שאין מידע צולב בין כל מיני גופים, ייקח הלוואות מכל מיני מקומות ובסופו של דבר לא יוכל להחזיר.

יואב בן צור: אני חושב שהחוק הזה בכללי הוא מבורך, הרפורמה הזאת היא רפורמה מבורכת.

יואב בן צור: אני בהחלט סומך את ידיי, אדוני יושב-ראש הוועדה, שתדע להעביר אותה במהירות האפשרית והמרבית.

יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, גם אני מצטרף לדברי הברכה.

יוסי יונה: אני חושב שפה כולנו, למעט בעלי ענין סקטוריאליים שהתנגדו ליוזמה הזאת, תמכנו.

יוסי יונה: אני שמח לראות שיש מנעד מאוד רחב של אנשים שתומכים ביוזמה הזאת, על אף ההסתייגויות שלחלקנו יש לא ברמה העקרונית אלא לאופן היישום.

יוסי יונה: משעה שהיוזמה הזאת תעבור את התהליכים ותהפוך לחוק מחייב, היא תקדם את המטרות שלשמן החוק הזה יועד.

יוסי יונה: לי באופן אישי יש מניה בבנק הקואופרטיבי שלא הצליח בינתיים לקרום עור וגידים.

יוסי יונה: בזמנו מחינו מאוד בפני המפקח על הבנקים על כך שלא נתנו לנו את האפשרות, שמו כל מיני מגבלות כאלה כך שהדבר היפה הזה לא בא לעולם, לכן גם באה יוזמה אחרת, שגם היא משום מה שווקה חיים, והיא להפוך את בנק הדואר לבנק מסחרי.

יוסי יונה: הוא היה תחת העניין הזה של בנק חברתי.

יוסי יונה: אני חושב שעדיין כדאי לחשוב על היוזמות האלו ככאלו שיכולות להיות חלק מהמגוון של היוזמות שבאות ברפורמה הזאת.

יוסי יונה: היה כאן חבר הכנסת מקלב שדיבר על הצד השני, מה קורה אם עושים את הרפורמה הזאת.

יוסי יונה: חלק גדול מאיתנו, אם לא רובנו, לא נזיל דמעה אם רווחי הבנקים המאמירים ילכו ויקטנו.

דוד ביטן: הם יאזנו את עצמם בכך שהם יעשו עמלות חדשות.

יוסי יונה: בוודאי שלא נרצה שזה יפגע, או לפחות שתהיה פגיעה מינימאלית בעובדים בבנקים האלה.

יוסי יונה: היה כאן חיים ילין שאמר שבכל רפורמה שנעשה שרוצה לקדם תחרותיות ויעילות יש מחיר בלתי נמנע.

יוסי יונה: לא צריך לקבל כמנטרה שזו גזירת שמיים שעובדי הבנקים ייפגעו.

יוסי יונה: יש איזו שהיא מערכת של איזונים שצריך לשמור עליה.

יוסי יונה: מחנק האשראי הוא באמת מעיק.

יוסי יונה: אנחנו יודעים אותו מתקופת המחאה.

יוסי יונה: תקופת המחאה לא הייתה רק המחאה של העניים, אלא אחת מהבעיות המאוד מרכזיות כשראינו להיכן הולך רובו של הכסף.

יוסי יונה: רובו של האשראי הולך למספר מאוד מצומצם של תאגידים, חברות גדולות.

יוסי יונה: כאן עומדת הבעיה של איך אנחנו מבטיחים בלשון החוק שהאשראי הזה יינתן למשקי בית.

יוסי יונה: צריכים להוכיח הגבלות כאלו ואחרות, כמו נניח תקרה מסוימת.

יוסי יונה: יכול לבוא לווה ענק שייקח במחטף את כל הכסף.

יוסי יונה: חייבות להיות פה מגבלות, אם זה תקרה של מחזור עסקים של 50 מיליון שמעליו לא נותנים אשראי.

יוסי יונה: כוונות טובות יכולות להתמוסס לנו בקלילות אם לא ניצור את מערכת האיזונים הזאת והכללים האלה כדי שאכן הדבר הזה יתממש.

יוסי יונה: אלי, כל הכבוד על היוזמה הזאת.

יוסי יונה: אנחנו נמצאים משני צידי המתרס בכנסת, אבל אנחנו לא רבים על כל דבר לשם הריב.

יוסי יונה: יש כאלה שעושים את זה.

יוסי יונה: כשהיוזמה מבורכת צריך לתת את הקרדיט.

יוסי יונה: אני מבקש שתהיו רגישים לחברי הוועדה הקבועים והמזדמנים – אני לא חבר פורמאלי בוועדה הזאת - כדי להביא אותנו בסוד העניינים כך שכשה

יוסי יונה: חוק הזה יגיע לקריאה שנייה ושלישית הוא ייתן ביטוי לכל הדאגות בסוגיות שהועלו כאן.

<טידה שמיר: אני רוצה להצטרף לדברים שאמר נתן זוסמן.

<טידה שמיר: גם אנחנו מעודדים, רואים את החשיבות של התחרות, את הרצון לעודד מתן אשראים על ידי לגופים שונים.

<טידה שמיר: החידוש בהצעה הנוכחית הוא לא שגופים שונים יכולים לתת אשראי.

<טידה שמיר: גם היום גופים שונים יכולים לתת אשראי.

<טידה שמיר: החידוש הוא גם לא בזה שאפשר לגייס אג"ח בבורסה.

<טידה שמיר: למרות איך שמציגים את זה, גם היום כל אחד יכול לגייס אג"ח בבורסה, גם מי שנותן אשראי.

<טידה שמיר: מה שהחוק קובע היום זה שמי שעוסק בפעילות של מתן אשראי לציבור, כשהמקורות שלו הן חובות של הציבור, צריך להיות כפוף לרישוי, הסדרה ופיקוח כלשהם.

<טידה שמיר: זה החידוש של הצעת החוק.

<טידה שמיר: צריך לומר שהחשיבות היא שאפשר יהיה לעסוק בפעילות הזאת ללא כל פיקוח, רישוי והסדרה שהיא.

<טידה שמיר: לא מצאנו בדברי ההסבר או בהסברים שנאמרו - מצאנו הרבה תומכים לעצם התחרות - כל התייחסות לשאלה למה האינטרס של התחרות גובר על האינטרסים הציבוריים של הגנה על אותם לווים שנזקקים לאשראי מהסוג הזה ועל יציבות המשק, אפילו הדוגמה הקטנה של המגבלה שהוכנסה שהאשראי הזה לא ישמש למטרות דיור.

<טידה שמיר: החוק לא מגדיר מה הן מטרות דיור.

<טידה שמיר: למה נכנסה המגבלה הזאת?

<טידה שמיר: כי יש איזה שהוא חשש יציבותי שאותה הרחבת אשראי תלך למטרות דיור ותשפיע כך או אחרת על בעיות שהמשק מוטרד מהן.

<טידה שמיר: לא עשינו כלום עם ההגבלה הזאת, כי גם אם אותם גורמים חוץ בנקאיים לא יתנו אשראי למטרות דיור, ייקח אותו אחד את האשראי, וזה ישמש אצלו הון עצמי בבנקים למטרות דיור.

<טידה שמיר: סימן שיש פה איזו שהיא מודעות לזה שיש אינטרסים ציבוריים נוספים, הן יציבותיים והן צרכניים.

<טידה שמיר: משום מה אמרו בחוק, שזה החידוש בחוק, שהעיקר לתת אשראי.

<טידה שמיר: אני חושבת שזאת חובה ציבורית לתת את הדעת על זה.

<טידה שמיר: אפשר לומר שזה לא מתאים לסוג רישוי של בנק, אבל לא יכול להיות שעצם החשיבות שאפשר יהיה לתת אשראי כזה, במיוחד במצב שבו הריביות נמוכות, תהיה בלי לתת את הדעת מה קורה בעת משבר.

<טידה שמיר: נכון, הציגו פה נתונים שעיקר האשראים של משקי בית הוא מהבנקים.

<טידה שמיר: נכון גם שיש אוכלוסיות מסוימות שהן מודרות אשראי בבנקים.

<טידה שמיר: נכון הוא גם שאנחנו לא מוצאים אצלנו כאלה שנזרקים לרחוב כשהם לא יכולים לפרוע את האשראי הזה.

<טידה שמיר: גם זה אינטרס ציבורי.

<טידה שמיר: בצד של היצע אשראי ולדחוף אשראי זה חוק חברתי, בצד של הגנת הצרכן ויציבות המשק זה ממש ההיפך מזה.

<טידה שמיר: דיברו פה על הוועדה שנועדה לגבש איזו רגולציה לגופים שהם לא בנקים.

<טידה שמיר: אנחנו סבורים שיש מקום, אם רוצים להעביר את התיקון המוצע, שתחילת החוק תהיה יחד עם רגולציה מתאימה, עם איזו שהיא רגולציה צרכנית יציבותית.

אלי כהן: את רוצה שאספר שכשנפגשתי עם המפקח על הבנקים הוא לא נאות לתת קריטריונים?

אלי כהן: אני אישית נפגשתי איתו, לא צד אחר.

אלי כהן: הוא איש מאוד רציני.

אלי כהן: הוא לא הסכים לתת קריטריונים, על אף שהוא אמר לי שעד 15 ביולי הוא ייתן קריטריונים.

אלי כהן: אנחנו נמצאים באוקטובר.

אלי כהן: צריך לזכור שהדבר המרכזי הוא לא רק אשראי צרכני.

אלי כהן: אם אנחנו אומרים שהאשראי הצרכני כל כך זול, איך אנחנו מסבירים את זה שהריבית עולה חצי אחוז ונמכרת ב-7.5%?

אלי כהן: לפי חשבון פשוט זה פי 17.

אלי כהן: הזול לא צריך להתבטא בכמה הוא עולה לבנקים, אלא בכמה הוא ניתן.

אלי כהן: אני חושב, הגברת שמיר, שהנקודה המרכזית, לפחות בעיני, היא לבוא וליצור מנועי צמיחה.

אלי כהן: אם אנחנו רואים שהיקף האשראי לעסקים קטנים ובינוניים הוא מחצית ממה שנמצא ב-OECD, אז הצמיחה תבוא מהם, הצמיחה לא תבוא מהגדולים.

אלי כהן: צריך לדבר על צמיחה, צריך לדבר על תחרותיות, לא על פופוליזם.

<טידה שמיר: אנחנו מסכימים, אבל במצב של משבר אסור שייחנק החמצן לחלוטין.

אלי כהן: אני חושב שעל הנושא של הפיקוח אנחנו נהיה בדין ודברים, אנחנו נעלה מספר סוגיות.

אלי כהן: לי יש רעיונות, למספר חברי ועדה יש רעיונות.

אלי כהן: אנחנו נחשוב על צעדים יחד עם משרד האוצר בתקופת הביניים.

רועי פולקמן: אנחנו לא צריכים לחכות לפיקוח על הבנקים, אנחנו צריכים להציע פתרונות.

רועי פולקמן: אין ספק שהפיקוח והיציבות הם חשובים.

רועי פולקמן: היציבות חשובה מעבר לתחרות.

רועי פולקמן: זה לא מפתיע שאני תומך ביוזמה וחושב שהיא חשובה מאוד בהקשר של הצמיחה ובהקשר של התחרות.

רועי פולקמן: זה לא דרמטי עצם תמיכתי בעניין.

רועי פולקמן: אני רוצה להגיד עוד נקודה אחת ששווה לשקול אותה, מעבר לפיקוח שעיקרו יציבות.

<טידה שמיר: גם צרכנית.

רועי פולקמן: בסדר, גם צרכנית.

רועי פולקמן: ישבתי לאחרונה עם פרופסור זוסמן על מודל ה-CRA, על הדרך שבה לא רק אנחנו אומרים שהאשראי הוא במחנק, אלא איך הוא מגיע למקומות במשק הישראלי שהם מודרים.

רועי פולקמן: דיברנו על העסקים הקטנים במגזר הערבי.

רועי פולקמן: דיברו על זה שהם לא צרכני אשראי בכלל במשק.

רועי פולקמן: אם אנחנו מדברים על המחנק של עסקים קטנים ובינוניים, אז בפריפריה, בוודאי במגזר הערבי, לא משתמשים באשראי בנקאי כיוון שהם לא עומדים בכל מיני תנאים שהבנקים מבקשים.

רועי פולקמן: כשאנחנו מדברים על מנועי צמיחה, אנחנו יודעים שיש כאן סקטורים - הערבית והחרדית בפרט - שלא מקבלים היום אשראי.

רועי פולקמן: המודל הבינלאומי, המודל האמריקני שיצא לי ללמוד אותו הוא שמחייבים חלק משוק האשראי להגדיר שחלק מפרוטפוליו האשראי הולך לאותם אזורים שלגוף העסקי, בין אם הוא בנק ועוד יותר אם הוא חוץ בנקאי, אין עניין.

רועי פולקמן: הם מודרי אשראי.

רועי פולקמן: גם חברה חוץ בנקאית וגם לבנק אין עניין.

רועי פולקמן: למה שהם יתנו למודרי אשראי כסף?

רועי פולקמן: הם לא יתנו.

רועי פולקמן: אין להם עניין.

רועי פולקמן: למה לעשות טובות?

רועי פולקמן: יש ביקוש עצום בשוק.

רועי פולקמן: ראינו את הנתונים.

רועי פולקמן: יהיו הרבה גופים שיבקשו אשראי.

רועי פולקמן: אם אני אשראי חוץ בנקאי, אני לא אתן למודרי אשראי.

רועי פולקמן: דרך אגב, גם אם אני עסק ששייך למגזרים קצת יותר מסוכנים, גם אז אני לא אתן אשראי.

רועי פולקמן: אני פונה לחבריי ממשרד האוצר.

רועי פולקמן: אני אומר - בואו נשקול.

רועי פולקמן: יכול להיות שאנחנו צריכים להגדיר משהו בחוק הזה, אלי, גם בהקשר של התמהיל.

רועי פולקמן: ה-CRA אמר לבנקים שאחוז מסוים מפרוטפוליו ההשקעות צריך להגיע למקומות מסוימים, הן מודרי אשראי, אולי גם סקטורים מסוימים.

רועי פולקמן: לכאורה אנחנו אומרים שאם תהיה תחרות חופשית כולם ייהנו מזה.

רועי פולקמן: זה לא מה שאנחנו מכירים בעולם, ממעט המידע שיש לי בנושאים האלה.

רועי פולקמן: אולי שווה לנו לשקול בזהירות רבה לא להקשות.

רועי פולקמן: אם אנחנו פותחים את התחרות, בואו נייצר סייג או תמריץ שאומר שחלק מהפרוטפוליו של הבנקים ושל הגופים החדשים ילך לאותם אזורים שהחברה הישראלית צריכה חברתית לסייע להם וגם כלכלית.

רועי פולקמן: בואו נגיד שאולי אחוז מסוים יגיע לעסקים בפריפריה, אחוז מסוים יגיע לעסקים ממגזרים אחרים כמו מודרי אשראי, כי אחרת נמצא את עצמנו במצב שזה יגיע לעסקים חזקים בגוש דן.

רועי פולקמן: זאת ההערה היחידה שיש לי על החוק.

רועי פולקמן: מעבר לזה, כמובן, מבורך כל העניין.

דוד ביטן: אני תומך בעניין הזה, רק אני לא מבין על מה זה ישפיע.

דוד ביטן: הדנ"א של החברות החוץ בנקאיות זה לתת בריבית יותר גבוהה מאשר הבנקים.

דוד ביטן: אך זה ישפיע על האזרח הפשוט?

דוד ביטן: אני לא רואה בחוק הזה, חוץ מאשר האפשרות לתת הון לחברות כדי שיהיה להן יותר כסף לתת ולהתחרות בבנקים, איך זה משפיע על האזרח.

דוד ביטן: אני לא רואה את זה בסעיפים שהבאתם.

<אמיר לוי: על עסק קטן כן רואים?

דוד ביטן: הדנ"א של החברות האלו זה שהן תמיד רוצות ריבית גבוהה יותר.

דוד ביטן: אתה נותן להן יותר כסף בשביל לתת את האשראי הזה.

<אמיר לוי: אבל זול יותר.

דוד ביטן: אני לא יודע אם זה מגיע לצרכן באיזו שהיא מידה, כי בדנ"א שלהן הריבית הרבה יותר גבוהה.

<יעל מבורך: של איזה חברות?

דוד ביטן: אני לא יודע.

דוד ביטן: חוץ מאשר לאפשר לקחת הון דרך בורסה, אנחנו חייבים לראות איך זה משפיע על האדם הקטן.

דוד ביטן: אולי לחייב אותם שגובה הריבית לא יהיה גבוה מידי.

דוד ביטן: צריך לעשות משהו בסעיפים בחוק כך שזה יועיל לאזרח הקטן.

דוד ביטן: גם עסק קטן, מבחינתי, זה אזרח קטן.

דוד ביטן: זה לא חייב להיות משק בית.

דוד ביטן: חייבים לעשות משהו, לא רק שהוא יכול לקחת הון בבורסה.

דוד ביטן: לתת הלוואה בבורסה זאת לא רפורמה.

דוד ביטן: כל חברה יכולה ללכת ולעשות את זה בתנאים מסוימים.

דוד ביטן: אני מדבר על תחרות.

דוד ביטן: בדנ"א שלהם אין תחרות.

דוד ביטן: הם רוצים כמה שיותר ריבית.

דוד ביטן: יהיה להם יותר כסף לתת ליותר אנשים עם הריבית שהם רוצים.

דוד ביטן: זה מה שיהיה.

דוד ביטן: אני לא יודע אם זה ישפיע בכלל על הבנקים.

דוד ביטן: כשדנים על הדבר הזה צריך להוסיף סעיפים שיאפשרו את הדבר הזה.

דוד ביטן: לתת כסף מהבורסה זה בסדר, שתהיה תחרות עם הבנקים זה בסדר, אבל צריך לראות איך זה משפיע למטה.

אלי כהן: אני אאיר את עיניך בשתי נקודות.

אלי כהן: אחת, בבורסה הם לוקחים את האשראי, הם לא נותנים את האשראי.

אלי כהן: הדבר השני הוא שבמצב כיום יש את הגופים החוץ בנקאיים, יש את צרכני האשראי.

אלי כהן: היום באמצע נמצאים הבנקים.

אלי כהן: ברגע שבאמצע יהיו הבנקים והגופים המוסדיים, ההערכה היא שעלות הכסף תהיה זולה יותר.

דוד ביטן: אתה מדבר על הערכה.

דוד ביטן: אנחנו צריכים לראות איזה כללים אנחנו יכולים לתת בפיקוח ובדברים אחרים כדי שזה יגיע גם למטה, לא לאפשר להם לקבל הרבה כסף כדי לתת אותו באותה ריבית שהם רצו לפני זה.

<אמיר לוי: נתנו קודם אנלוגיה לשוק התקשורת.

<אמיר לוי: בוא רגע נשווה.

<אמיר לוי: לפני שנכנסו השחקנים החדשים בסלולר, גם אלה שפרסו את התשתית - -

עיסאווי פריג': זה לא אותו דבר.

<אמיר לוי: ההנחה שלנו הייתה שכשהשחקנים החדשים ייכנסו הם יורידו מחירים.

<אמיר לוי: לא כפינו על השחקנים החדשים לתת, חוץ מפריסה או תנאי שירות מסוימים.

דוד ביטן: מספיק שאתה נותן להם כסף כדי להוריד את המחיר?

עיסאווי פריג': זו לא אותה אנלוגיה.

<אמיר לוי: ההנחה שלנו שהשחקנים האלה יכולים לעשות שני דברים.

<אמיר לוי: המטרה פה היא גם להגדיל את היצע האשראי.

<אמיר לוי: זה לא רק מחירים.

<אמיר לוי: אם בזכות המהלך הזה יותר עסקים קטנים יקבלו יותר אשראי כי יש להם עכשיו עוד היצע אשראי, הצלחנו במהלך.

עיסאווי פריג': איזה אשראי?

עיסאווי פריג': איך אני אגדיל את האשראי לצרכן הדפוק?

דוד ביטן: לצרכנים הקטנים יש.

דוד ביטן: אתה אומר שבזה שהוא יוכל ללכת למקום אחר, הבנק ייתן לו את האשראי - -

<אמיר לוי: יכול להיות שהבנק יחליט להישאר עם אותו פרופיל סיכון שהוא היום.

<אמיר לוי: אותו עסק קטן יוכל ללכת לשחקן החדש.

דוד ביטן: היכולת לקבל אשראי זה דבר אחד.

דוד ביטן: עם זה אני מסכים איתך.

דוד ביטן: ברגע שיהיו המון חברות שיהיה להן כסף לתת אשראי, תהיה בזה תחרות.

דוד ביטן: גם הבנקים יצטרכו להתייחס לזה בצורה שונה, אולי לתת את האשראי במקרים שהם לא רצו לתת.

<אמיר לוי: בדיוק.

דוד ביטן: מבחינת ריבית - -

<אמיר לוי: אנחנו מאמינים שהתחרות תשפיע.

דוד ביטן: זה לא בטוח.

דוד ביטן: לפעמים עצם מתן האשראי קובע.

דוד ביטן: כשאני רוצה להשקיע מיליון שקל בעסק חדש, אני הולך לבנק ואני לא מקבל אותו.

דוד ביטן: זה לא קשור לריבית.

דוד ביטן: אני לא מקבל אותו בגלל שהם יודעים מה נפח האשראי.

דוד ביטן: כשאני אלך לחברה השנייה, אני אקבל את האשראי.

דוד ביטן: באותו רגע אני אקבל את האשראי בריבית הרבה יותר גבוהה מאשר בבנק.

דוד ביטן: אתה מאפשר נפח אשראי גדול יותר, אפשרויות לצרכן יותר גדולות, אבל לא בטוח שתשפיע על גובה הריבית.

דוד ביטן: על נפח האשראי אני מסכים איתך, לא על הריבית.

<אמיר לוי: אנחנו מאמינים שהתחרות תתפתח לא רק מהמהלך הזה.

דוד ביטן: אתה לא צריך להכניס את הדבר הזה לתוך החוק?

<אמיר לוי: הרעיון של החוק הוא ליצור תחרות חופשית.

דוד ביטן: אתה מחייב אותו בחוק שהריבית שלו לא תהיה יותר מגובה מסוים.

<אמיר לוי: הרציונל הוא דרך השוק החופשי להוזיל.

אלי כהן: בנושא של שיעור הריבית יש הצעה שהוגשה על ידי משרד המשפטים.

אלי כהן: שם הייתה, לדעתי, טעות.

אלי כהן: אני הארתי את עיניה של שרת המשפטים, איילת שקד.

אלי כהן: נכון להיום דווקא על מימון חוץ בנקאי יש לאנשים פרטיים מגבלת ריבית של 9%.

אלי כהן: לבנקים אין מגבלת ריבית.

אלי כהן: בהצעה שהוגשה על ידי שרת המשפטים הייתה כוונה לקבוע תקרת ריבית לבנקים של 20%, כאשר באותו פעם גם לבוא ולהעלות את תקרת הריבית בחוץ בנקאי ל-20%.

אלי כהן: לדעתי, הדבר הזה לא נכון.

אלי כהן: לא צריך להעלות את זה מעבר ל-9%.

אלי כהן: אמרתי לה את זה.

דוד ביטן: אנחנו נדון בפיקוח ובאפשרויות?

אלי כהן: אנחנו נדון בנושאים של הפיקוח.

אלי כהן: אנחנו תיכף נציע מספר מנגנונים לפיקוח.

אלי כהן: בנושא של הריבית יש חקיקה אחרת.

אלי כהן: יש הצעה להעלות את זה מ-9% ל-20%.

דוד ביטן: זה בחוק ההסדרים?

אלי כהן: לא.

<ברוך לוברט: זה תיקון לחוק הלוואות חוץ בנקאיות, שייקרא עכשיו חוק אשראי עודף.

אלי כהן: לזה אנחנו נתנגד.

דוד ביטן: אם יש פתרון, אין בעיה.

<רן מלמד: צהריים טובים ותודה על ההזדמנות.

<רן מלמד: עם הברכות, ברשותכם, אני אחכה עד שזה יהיה מוגמר.

<רן מלמד: רק אז אנחנו נראה אם הפרטים הקטנים עומדים בבסיס של מה שאנחנו רוצים.

<רן מלמד: אין ספק שהרפורמה צריכה להיות מקיפה וטובה.

<רן מלמד: גם אנשי האוצר, גם השר ואתה, יושב ראש הוועדה, אמרתם שמדובר במכלול של חוקים שאי אפשר להפריד אותם אחד מהשני, צריכים להסתכל עליהם ביחד.

<רן מלמד: יש את חוק נתוני אשראי, הפרדת כרטיסי אשראי מהבנקים והחוק הזה שעומד כאן לפנינו.

<רן מלמד: עדיין בחוק הזה, כמו בשלושת החוקים האחרים, אין פתרון ליותר ממיליון בעלי חשבונות בנקים שמוגדרים על ידי הבנקים כמסוכנים לאשראי, מודרי אשראי.

<רן מלמד: אין להם פתרונות במערכת הזאת.

<רן מלמד: כולם פה יודעים את זה.

<רן מלמד: אף אחד לא חושב שצריך לטפל בהם.

<רן מלמד: איך אמרו?

<רן מלמד: צריך לטפל בהם, אבל בואו נעשה את זה בנפרד.

<רן מלמד: אני חושב שצריך לקשור את הדברים יחד.

<רן מלמד: אני חושב שנושא הפיקוח והרגולציה הוא קריטי.

אלי כהן: רן, החוק הספציפי הזה לא דן בנושא של מודרי אשראי.

אלי כהן: שנינו יודעים איזה חוק.

אלי כהן: אולי החוק שעבר אתמול בקריאה ראשונה הוא רלוונטי.

אלי כהן: בחוק נתוני אשראי תרחיב בנושא.

<רן מלמד: בנושא של הפיקוח והרגולציה אין ספק שצריך להביא מודלים נוספים.

<רן מלמד: אני חושב, רבותיי, שאתם הולכים לעשות טעות אם אתם נותנים לחוק לפעול ובתקופת ביניים להתחיל לדבר על איך.

<רן מלמד: צריך לקשור את הדברים ביחד.

<רן מלמד: עד שלא תהיה רגולציה אנחנו נמשיך לראות חברות צ'יינג'ים, חלפני כספים שמפרסמים על החנויות שלהם שהם פועלים באישור ופיקוח משרד האוצר.

<רן מלמד: אנחנו יודעים בדיוק שהאישור שניתן להם הוא להחלפת כספים, לא למתן הלוואות או ניכיון שיקים, שעל זה אין פיקוח ואין שום דבר אחר.

<רן מלמד: הדבר השני זה הנושא של מי קהל היעד.

<רן מלמד: האם אנחנו מדברים על עסקים קטנים, בינוניים ומשקי בית, או על עסקים קטנים ומשקי בית?

<רן מלמד: אני חושב שהאמירות שנאמרו פה לגבי הורדת התקרה מ-400 מיליון שקלים ל-50 או 100 מיליון שקלים הן נכונות.

<רן מלמד: אני מבקש מחברי הכנסת לנסות ולשנות את הסעיף הרלוונטי.

<רן מלמד: הסעיף השלישי, שגם הוא נאמר, הוא הנושא של קבלת אישור הכנסת, הפיקוח של הכנסת על ההחלטות של שר האוצר בנושא הזה, שלא ייוצר מצב ששר האוצר, לא משנה מי זה יהיה, יקבל החלטות לגבי שינוי גובה הסכומים בלי שזה יבוא לאישור של הכנסת.

<רן מלמד: הדבר הרביעי, שאני אולי טועה ולא ראיתי, זה החיבור בחוק הזה לגבי הגופים המלווים לחוק נתוני אשראי.

<רן מלמד: אם הם יתנו למודרי אשראי או יתנו לאחרים הלוואות, ההלוואות האלו יוכלו להיחשב כנתונים שנמסרים, כנתונים חיוביים בחוק נתוני אשראי, ואז הצלחת לבנות היסטוריית אשראי חיובית.

<רן מלמד: אם לא יהיה את הלינקז' הזה - פספסנו.

<רן מלמד: אני כן חושב, ואמר את זה חבר הכנסת פולקמן מאוד נכון, שיש לחייב את כל מי שיפעל לפי החוק הזה לקחת סכום מסוים מההון שהוא מגייס.

<רן מלמד: אני מציע שזה יהיה 5% מההון שהוא מגייס או מעמיד כאשראי, ולהקים אותו כקרן הלוואות למשקי בית מודרי אשראי על פי כללים שכבר הוסכמו בשנה שעברה על ידי המפקח הקודם על הבנקים, על ידי נגידת בנק ישראל.

<רן מלמד: אני לא מדבר פה אפילו על ערבות מדינה, אני מדבר על לחייב את אותם עסקים.

<רן מלמד: גייסת 100 מיליון שקלים?

<רן מלמד: תשים 5 מיליון שקלים לקרן מודרי אשראי כדי שתוכל לייצר להם היסטוריה חיובית, כדי שתוכל לתת להם אשראי.

<רן מלמד: בצורה כזאת תוכל לעשות את הרפורמה כמו שצריך.

<אמיר לוי: את מי לחייב, את השחקן החדש או את הבנקים?

<רן מלמד: חד משמעי את הבנקים, אבל גם את כל מי שהולך להיכנס למשחק הזה.

<רן מלמד: אמר נכון חבר הכנסת פולקמן, צריך להכניס חובה לטפל ולתת אשראי למודרי אשראי כי אחרת הוא לא ייתן להם.

רועי פולקמן: גם העסקים במגזר הערבי.

<אמיר לוי: אני רוצה להבין אם הבנקים, שהם היום השחקן המרכזי, יהיו משוחררים ועל שחקן חדש שיצור תחרות אנחנו נטיל מגבלות.

<רן מלמד: אמיר, את הקרן של הבנקים הייתם יכולים להקים בשנה שעברה.

<רן מלמד: אתם לא עשיתם את זה.

<רן מלמד: תלכו ותגידו למה לא עשיתם את זה.

עיסאווי פריג': אני רואה את המהירות בה מביאים חוק גיוס הון לתאגידים חוץ בנקאיים בחוק ההסדרים.

עיסאווי פריג': למה המהירות הזאת לא קיימת כשאנחנו באים לחשוב איך אנחנו באים לתת הגנה לצרכן שהחוב שלו גדל מ-50 אלף ל-100 אלף?

עיסאווי פריג': יש הצעות חוק שמובאות מהר, כמו הצעת החוק של שכר עורכי הדין והעמלות.

עיסאווי פריג': אני שואל את עצמי את השאלות האלו, אבל אני לא מוצא תשובה.

עיסאווי פריג': הלב שלי לא שלם.

עיסאווי פריג': אלי, דיברת על צמיחה ופיקוח.

עיסאווי פריג': אתה אומר שהמניע מאחורי זה יתרום למנגנון צמיחה משמעותי וחשוב למשק.

עיסאווי פריג': חברים, איך אמרו לפניי?

עיסאווי פריג': חרטה ברטה.

עיסאווי פריג': זה לא מנגנון תואם לשוק התקשורת.

עיסאווי פריג': סוגיית ההיצע והביקוש היא מודל שלא מתיישם כאן כמו בכל שוק אחר.

עיסאווי פריג': מה זה בנקים?

עיסאווי פריג': בנקים מוכרים כסף.

עיסאווי פריג': בשוק עם המדיניות הפתוחה יש מלא היצע.

עיסאווי פריג': לא כל אחד יכול לקחת כסף.

עיסאווי פריג': מה ההצעה שלכם תביא?

עיסאווי פריג': בואו נקרא לילד בשמו.

עיסאווי פריג': הצרכן ייהנה ממנה?

עיסאווי פריג': לא, הוא לא ייהנה.

עיסאווי פריג': אתם מדברים על מנועי צמיחה בכמה מקומות תעסוקה.

עיסאווי פריג': יש משהו חשוד בהצעת החוק הזאת.

עיסאווי פריג': אני ככה רואה את הדברים.

עיסאווי פריג': לגבי המגזר הערבי שחברי רועי התייחס אליו.

עיסאווי פריג': במגזר הערבי אין בנקאות.

עיסאווי פריג': במגזר הערבי יש סניפי בנקים שתפקידם לחדור לחשבונות הלקוח.

עיסאווי פריג': עושים פגישה חודשית על אחוז החדירה.

עיסאווי פריג': שאלתי את עצמי מה אומר אחוז החדירה.

עיסאווי פריג': הכוונה היא לכמה אחוזים מבעלי החשבון באתי ונתתי אשראי.

עיסאווי פריג': זה תפקידך.

עיסאווי פריג': את האשראי אתה צריך ללכת לסניף מסחרי אחר בשביל לקחת.

עיסאווי פריג': בעלי העסקים המוצלחים במגזר הערבי לא עובדים עם בנקים במגזר הערבי, הם עובדים עם בנקים במגזר היהודי.

עיסאווי פריג': אני רואה חשבון מכפר קאסם.

עיסאווי פריג': רוב החשבונות של בעלי העסקים שהיו אצלי במשרד נוהלו בכפר סבא ובפתח תקווה.

עיסאווי פריג': אין בכפר קאסם.

עיסאווי פריג': זאת סוגיה שאני רוצה לתת את הדעת עליה.

עיסאווי פריג': ידידי אלי, אנחנו בתחילת הדרך.

עיסאווי פריג': אנחנו עוד נגיד רבות על החוק הזה.

עיסאווי פריג': אני אישית רוצה בלמים ואיזונים.

עיסאווי פריג': למה אני מתכוון בבלמים ואיזונים?

עיסאווי פריג': אתם באים עכשיו לגייס הון לבעלי העסקים הקטנים, להגדיל את היצע האשראי שאני לא מאמין שיביא לתוצאה.

עיסאווי פריג': זה סתם בולשיט.

עיסאווי פריג': יש היצע כסף בשוק.

עיסאווי פריג': אלי, אני רוצה מנגנון איזון, אני רוצה סעיפים שיבטיחו לצרכן שזה טוב לו, שזה יקל עליו.

עיסאווי פריג': אתה לא יכול לתת לי את זה ולהגיד: זה האוכל, תאכל אותו.

עיסאווי פריג': אתה לא יכול לעשות את זה.

עיסאווי פריג': בחוק זה לא קיים.

<גיל ברגפוינד: אנחנו מברכים על כל חוק שיגדיל את היצע האשראי לטובת הצרכנים.

<גיל ברגפוינד: גיוס הכספים ייעשה מאותם גופים מוסדיים שהם חברות הביטוח.

<גיל ברגפוינד: בתוך אותן חברות ביטוח יושבות גם קרנות הפנסיה שלנו.

<גיל ברגפוינד: צריך לראות איך מבטיחים שאם כספים לא יחזרו לאותם גופים שמגייסים את הכספים, קרנות הפנסיה לא יפסידו וכתוצאה מזה אותם צרכנים יפסידו.

<גיל ברגפוינד: איך מונעים מצב שבו ינסו לדחוף הלוואות לצרכנים גם כשהם לא צריכים ובכך יסכנו את היכולת הכלכלית של האנשים להחזרים?

<רונן סולומון: אנחנו מברכים על הצעת החוק.

<רונן סולומון: יש מספר הערות שלצערי עד כה לא הוצגו.

<רונן סולומון: יש חשש שאם נעשה פה את הצעת החוק עם התיקונים שמבקשים מספר חברי הכנסת לתקן, נגרום למצב שיש חוק, אפילו חוק יפה במדינת ישראל, אבל הוא לא ישים.

<רונן סולומון: אני אסביר למה אני מתכוון.

<רונן סולומון: אם אנחנו רוצים כללים שווים שיגרמו לתחרות במשק, צריכים לגרום לכללים שווים בין כל השחקנים.

<רונן סולומון: כל השחקנים שנותנים אשראי, דהיינו בנקים וגופים חוץ בנקאיים.

<רונן סולומון: היום הכללים לא שווים.

<רונן סולומון: הנושא הראשון הוא נושא של הנפקת האג"ח שיכול רק תאגיד בנקאי.

<רונן סולומון: הנושא השני זה נושא של גיוס הון דרך המכרז הבנקאי.

<רונן סולומון: רק תאגיד בנקאי יכול לגייס אשראי זול מאוד ישירות מבנק ישראל.

<רונן סולומון: כאן אנחנו נכנסים לכללים לא שווים.

<רונן סולומון: כדי להגיע למצב ששחקן חוץ בנקאי מציע אשראי זול, הוא מן הסתם הצליח לגייס את ההון שלו בריבית זולה.

<רונן סולומון: ישנה גם עלות לגיוס אשראי דרך הבורסה.

<רונן סולומון: כולנו יודעים שיש עלות להכין תשקיף.

<רונן סולומון: יהיה עדיין פער בין הריבית שיגבה גוף חוץ בנקאי לעומת גוף בנקאי.

<קריאה: אנחנו תומכים בהצעת החוק הזאת, אבל גם רישום.

<קריאה: אם תהיו בנק, תקבלו - -

<רונן סולומון: הנושא הראשון זה נושא גיוס ההון שצריך להשוות את כל התנאים לכלל השחקנים.

<רונן סולומון: הנושא השני זה נושא של חיתום ההלוואה.

<רונן סולומון: צעד ראשון זה נושא של חוק נתוני אשראי שכאמור עבר קריאה ראשונה.

<רונן סולומון: צריכים להבין שלפני שההלוואה ניתנת יש צורך לבדוק את הלווה.

<רונן סולומון: לא קמים בבוקר וסתם נותנים.

<רונן סולומון: אני מדבר על גופים מוסדרים.

<רונן סולומון: ישנה עלות לכך.

<רונן סולומון: לפי הצעת החוק אנחנו מדברים על גופים עד 400 מיליון.

<רונן סולומון: רוצים אולי להוריד.

<רונן סולומון: אני דווקא הייתי אומר להעלות.

<רונן סולומון: למה?

<רונן סולומון: כי אם גוף חוץ בנקאי מגייס הון, ויש עלות לגיוס הון, ויעמדו לפניו רק שחקנים קטנים מאוד ומשקי בית, הוא יראה בפניו עלויות מאוד מאוד גבוהות.

<רונן סולומון: עלות חיתום הלוואה למשק בית זה לשבת עם כל לקוח ולקוח שאתה לא מכיר, שאתה לא יודע מי הוא, אתה צריך לראות את ההיסטוריה כדי לדעת שהוא יחזיר לך.

<רונן סולומון: יש גם מקרים שהוא לא מחזיר, ואז את צריך לפעול בדרכים אחרות של הוצאות גבייה.

<רונן סולומון: במקום שאנחנו מגבילים את זה אך ורק להלוואות למשקי בית או להלוואות לעסקים קטנים מאוד, אני לא מאמין שיהיו גופים חוץ בנקאיים שייכנסו לשוק הזה.

<רונן סולומון: לא יצאו לגיוס הון.

<רונן סולומון: יש עלות גיוס הון.

<רונן סולומון: להתחיל לשחק רק במשחק שיש בו לקוחות של משקי בית בלבד או עסקים קטנים מאוד זה לא יהיה משתלם, לכן צריך להעלות את התקרה.

<רונן סולומון: נושא שני הוא נושא של מגבלת רישום שעבוד על דיור.

<רונן סולומון: היה והחלטתי בכל זאת לתת למשק בית הלוואה, אני יוצר בטוחה.

<רונן סולומון: אני לא מכיר אותו, אני לא יודע מי הוא, הוא נכנס אלי לדלת, אני גוף חוץ בנקאי, אני שחקן חדש בשוק או אפילו שחקן קיים.

<רונן סולומון: לתת לו הלוואה כזאת או אחרת בלי לרשום שעבוד זה לא קיים, אין דבר כזה.

<רונן סולומון: זאת פנטזיה שאולי קיימת בתיאוריה.

<רונן סולומון: זה לא שיתנו לו הלוואה לקנות את הדירה והוא יצטרך לרשום איזו שהיא בטוחה.

<רונן סולומון: או שהוא ישעבד את האוטו, או שהוא ישעבד את הדירה.

<רונן סולומון: בדרך כלל לאנשים יש נדל"ן.

<רונן סולומון: הם יצטרכו לשעבד משהו כזה או אחר.

<רונן סולומון: הנושא השלישי, ופה אני אענה לבנק ישראל, הוא נושא הרגולציה.

<רונן סולומון: אני לא חושב שהגופים החוץ בנקאיים המוסדרים מתנגדים לרגולציה כזאת או אחרת.

<רונן סולומון: צריכים להבחין.

<רונן סולומון: לא מדובר על פיצוציות שנותנות איזו שהיא החלפת מטבע, צ'יינג' או משהו כזה.

<רונן סולומון: גוף חוץ בנקאי שיוצא מחר להנפקה בבורסה זה לא גוף קטן, זו לא פיצוצייה, זו לא מכולת, זה גוף שצריך להעמיד פה הון עצמי מסוים, הוא צריך להיות בעל גב יציבותי מאוד חזק.

<רונן סולומון: חלקם אלה גופים מוסדיים שלאורך שנים השקיעו בהם, בין אם דרך בעלות במניות או דרך הלוואות פרטיות.

<רונן סולומון: אלה לא גופים קיקיוניים.

<רונן סולומון: חלקם, אגב, נסחרים בבורסה כבר היום.

<רונן סולומון: יו"ר רשות ניירות ערך יאשר שמה שאמרתי הוא נכון.

<רונן סולומון: אנחנו בוודאי שלא מתנגדים לכל נושא ההסדרה.

<רונן סולומון: אין לנו בעיה שאפילו זה ישולב, יקודם עוד במהלך המושב הזה.

<רונן סולומון: אני אפילו הייתי מציע, מאחר וחלק מהחוקים עברו לוועדת חוקה, חוק ומשפט, שזה הכל יהיה כאן על שולחן הוועדה הזאת, שהכל ירוכז והכל יועבר במכה אחת - גם נושא ההסדרה, גם נושא הפיקוח וגם הנושא של גיוס הון.

<רונן סולומון: את ההערות הנוספות אני אציג כשנגיע לשלב ההקראה .

אלי כהן: אני ברשות

אלי כהן: כם רוצה לסכם ולבוא ולהגיד את הנקודות שעלו כאן.

אלי כהן: יש את הנושא של הגופים שיקבלו את האשראי.

אלי כהן: הערכה היא שההגדרה של 400 מיליון שקל היא גבוהה.

אלי כהן: אני חושב שצריך להוריד את הרף ל-100, או לחילופין לקבוע שלפחות 80% מהאשראי ילך לגופים שמחזור ההכנסות שלהם הוא מתחת ל-100 מיליון.

אלי כהן: או שהכל 100 מיליון, או לפחות 80% מתחת ל-100 מיליון.

אלי כהן: זאת הנקודה הראשונה.

אלי כהן: עכשיו אנחנו מדברים על נושאים של איזונים ובלמים.

אלי כהן: כאן אני רוצה להציע מספר מנגנונים שתשקלו ותציגו בישיבה שתהיה בדיוק בשבוע הבא, כנראה באותה שעה.

אלי כהן: אחד, הנושא של ה-2.5 מיליארד שקל, שלא תהיה אפשרות לגדול מעבר ל-2.5 מיליארד שקל עד שלא יעבור אותו רגולטור פיננסי.

אלי כהן: יעבור הרגולטור הפיננסי, השר יוכל לבוא ולהגדיל.

אלי כהן: עד אז שלא תהיה אפשרות לגדול מעבר לסכום הזה.

אלי כהן: לא מצוין בהצעת החוק, ודיברו כאן אנשים על גיוס בבורסה, גיוס בבורסה.

אלי כהן: זה בהחלט מסננת, זה בהחלט מנגנון בקרה ופיקוח.

אלי כהן: זה או שתהיה חברה ציבורית, חברה מדווחת, חברה שקשורה לגוף מוסדי, או חברה בשליטה של גוף מוסדי.

אלי כהן: אנחנו נרצה לראות בשוק הזה שחקנים רציניים, איכותיים, לא צ'יינג'ים כפי שנאמר כאן.

אלי כהן: צריך לשקול את הנושא של הדירוג שלו כך שחברת האם שלו או הוא יהיו מדורגים לפחות בדרגת השקעה.

אלי כהן: כל הבלמים האלה יהיו עד אשר יהיה את הרגולטור הפיננסי.

אלי כהן: כשיהיה את הרגולטור הפיננסי, אני חושב שהנושא הזה יהיה יותר קל.

אלי כהן: כולנו מקווים שבמושב הזה זה יעלה ויעבור כמה שיותר מהר.

אלי כהן: לגבי סוגיות נוספות שעלו כאן.

אלי כהן: הנושא של ביטוח דירה, אם אפשר למשכן דירה.

אלי כהן: אפשר להגיד דבר שהוא כן תחרותי וכן הוצג על ידי משרד האוצר, וזה ששוק המשכנתאות בישראל, בשונה מאשראי לעסקים קטנים ובינוניים ובשונה מהשוק הקמעונאי, הוא שוק יותר תחרותי, לכן אנחנו לא נרצה שאנשים ישעבדו את הבתים שלהם.

אלי כהן: לגבי הנושא של מודרי אשראי.

אלי כהן: תוכלו להתייחס להערה של רן מלמד, למרות שאני, רן, אומר לך בכנות שאני מסופק אם הבנקים יקצו 5% מהאשראי שלהם למודרי אשראי.

אלי כהן: זה לא קורה.

אלי כהן: הגישה שלי היא גישה פרקטית על מנת לקדם דברים שיהיו ויעברו.

אלי כהן: אני בטוח שיהיו לנו פגישות נפרדות עם אמיר ועם שר האוצר ככל שיידרש לגבי קרן ממשלתית, שזה אולי דבר שיכול להיות יותר סביר, לא דברים אחרים.

אלי כהן: לגבי הנושא של לתת את האשראי למשקי הבית.

אלי כהן: אחת הביקורת שעלו זה שאנחנו ניתן למשקי הבית אשראי יותר מאשר הם צריכים.

אלי כהן: אני חושש שדווקא הכנסת הסעיף הזה יכולה לגרום לכך שהם ידחפו אשראי לא במקומות שצריך.

אלי כהן: אני מציע שתראו אם יש לזה התייחסות מקצועית.

רועי פולקמן: לגבי הקצאת אחוז מסוים של ההון שיושקע במגזרים מודרים.

רועי פולקמן: אמרנו שזה או פריפריה או מגזר ערבי וחרדי.

רועי פולקמן: זה מודל מקובל בעולם.

רועי פולקמן: צריך לבחון אם זה נכון שיהיו מגזרים שלא מקבלים אשראי.

עיסאווי פריג': איך אתה יכול להכתיב להם את זה?

רועי פולקמן: אפשר בקלות.

רועי פולקמן: אתה אומר שאחוז מסוים מההשקעה יגיע אליהם.

אלי כהן: רועי, אני חושב שהגישה שלך מאוד נכונה, אבל היא צריכה להיות בקשת יותר רחבה כיוון שהיא צריכה להיות עבור כל הגופים, גם הבנקאיים וגם החוץ בנקאיים.

רועי פולקמן: אתה צודק.

<אמיר לוי: לא ליצור את הגופים החדשים שיהיו בנחיתות.

רועי פולקמן: יכול להיות שעכשיו צריך לתקן.

<רן מלמד: אמיר, יכולת לעשות את הקרן לבנקים בשנה שעברה.

אלי כהן: מה שהצענו במנגנוני הפיקוח זה גם חברה ציבורית, גם להגביל את ה-2.5% מיליארד שקל, גם את החברה המדורגת, גם את הגוף המוסדי.

עיסאווי פריג': מה הדחיפות בנושא?

עיסאווי פריג': מה הדחיפות לדחוף את זה בחוק ההסדרים?

אלי כהן: חבר הכנסת פריג', ישנם מספר חוקים שקשורים לנושא של הבנקאות.

אלי כהן: מדובר פה בתיקון 21 לחוק הבנקאות, שזה תיקון של שורה אחת.

אלי כהן: הוא לא דומה בכהוא זה לחוק נתוני אשראי.

אלי כהן: בחוק נתוני אשראי הוא הוצא מהמסגרת הבנקאית.

אלי כהן: הוא לא דומה לנושא של התיקונים שאמורים להגיע מוועדת שטרום.

אלי כהן: אני מניח שהמצגת שהוצגה על ידי משרד האוצר ונבצר לך להגיע לתחילת הישיבה תעלה היום לאתר.

אלי כהן: אם לא, אני שכן שלך, אני אתן לך עותק.

אלי כהן: תודה רבה לכם, יום טוב.