ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 42, 2015-07-28 11:00

דוד אמסלם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אמסלם: הנושא שעל סדר היום הוא סקירת השר לביטחון פנים, חבר הכנסת גלעד אורדן, על פעילות משרדו.

דוד אמסלם: אנחנו נוהגים להזמין כל שר ולתת לו את הבמה לסקור את פעילות משרדו.

דוד אמסלם: לי זה עונג וכבוד גם להזמין את השר לביטחון פנים ברמה המיניסטריאלית הממלכתית וגם כחבר אישי.

דוד אמסלם: אני מאחל לך בהצלחה ואני לרשותך בכל דבר בנושאים האלה.

גלעד ארדן: תודה ליושב ראש הוועדה.

גלעד ארדן: אני מודה לו על ההזדמנות לבוא כבר בשלב מאוד מוקדם של הקדנציה במסגרת הפיקוח שהכנסת והוועדה עושה על משרדי הממשלה.

גלעד ארדן: אני מודה על ההזדמנות לבוא כבר בתחילת הקדנציה ולהציג את הכיוונים ואת היעדים שאני מתכוון להציב למשרד לביטחון הפנים ולגופים שמשתייכים אליו.

גלעד ארדן: אני חייב איזושהי הערה מקדימה.

גלעד ארדן: הוועדה בשיתוף פעולה או סוג של פיקוח, בקרה וקידום חוקים שקשורים למשרד.

גלעד ארדן: אני חושב שהצוות הקבוע של הוועדה – אולי גם אתה מניסיונך – מכיר את התחומים של המשרד לפעמים יותר טוב ממני בחלק מתחומי הפעילות.

גלעד ארדן: אני אומר את ההערה הזאת כיוון שהדברים שנציג כאן

גלעד ארדן: היום הם עדיין תוך כדי שלבי הלמידה שלי ולכן אני בטוח שאנחנו נוזמן שוב בעוד מספר חודשים לראות איך מתקדמים המשרד והגופים שלו, איפה הלכנו בדיוק לתחומים שנציג כאן היום ואיפה הפקנו לקחים ואולי שינינו.

גלעד ארדן: שוב אני מדגיש שהדברים שאני אומר כאן מבוססים – חלק מהם כמובן – על בסיס עשייה שנעשתה לפני, ותאמינו או לא, נעשתה הרבה עשייה לפני, אבל גם על יעדים או כיוונים שאני מתכוון להוביל אליהם את המשרד.

גלעד ארדן: בהזדמנות הזאת שוב אני רוצה להודות לך ולצוות הוועדה שכבר בזמן הקצר שהיה לנו קידמתם מספר חוקים שהמשרד הביא.

גלעד ארדן: מחר נדון בחוק למניעת נזקי שביתת רעב.

<קריאה: השיטור העירוני.

גלעד ארדן: אני מזכיר מה שנוח לי ולא מה שפחות קרה כפי שרציתי.

גלעד ארדן: בסדר, זאת תפקידה וזכותה של הוועדה ואני מקווה שעוד נשכנע את הוועדה ואת יושב ראש הוועדה במודל שלנו של השיטור העירוני.

גלעד ארדן: אני רוצה לומר כמה דברי פתיחה ולאחר מכן המנכ"ל יציג את המצגת.

גלעד ארדן: אין ספק שהמשקל של ביטחון הפנים, בכלל בכל המשוואה של הביטחון הלאומי של מדינת ישראל ואזרחיה, המשקל של זה הולך ועולה.

גלעד ארדן: אנחנו רואים בשנים האחרונות גם אסונות או כמעט אסונות שהן בשגרה היום יומית של אזרחי המדינה- סופות שלגים, השריפה בכרמל – ואנחנו רואים את הציפיות של אזרחי המדינה לתפקוד מאוד מהיר ומאוד מקצועי של הרשויות המקומיות, של גופי החירום וההצלה, וכאן תחושת הביטחון של האזרחים והיכולת של הגופים הללו לתת מענה מקצועי ומהיר, משליכה מאוד.

גלעד ארדן: זה דבר שמאוד משפיע על הביטחון הלאומי בכלל של אזרחי המדינה.

גלעד ארדן: מבלי לפרט יותר מדי, האיום המרכזי היום גם כן על הביטחון הלאומי הוא לא איום בחזית של כיבוש גבולות המדינה.

גלעד ארדן: ברוך השם צבאות האויב הולכים ומתפרקים ומדינות בכלל – טוב או רע, לא נדון כאן – מתפרקות, מדינות לאום במזרח התיכון, והיום המרכזי שארגוני הטרור מציבים היום לפתחה של מדינת ישראל הוא האיום על העורף, ההצטיידות בטילים, ברקטות, ולכן יכולת התפקוד של גופי החירום וההצלה המגיבים הראשונים היא זאת שתקבע באמת את הלכידות, את החוסן הלאומי, ולכן לעוצמה ולמקצועיות של הגופים הללו יש חשיבות אדירה כלפי הביטחון הלאומי.

גלעד ארדן: ביטחון אישי, גם הוא הפך להיות חלק בסיסי מאיכות החיים של האזרח.

גלעד ארדן: אנחנו רואים את זה בכל סקר לגבי מה חשוב לאזרחים.

גלעד ארדן: דבר שלישי בהנחות היסוד הוא שהביטחון האישי הוא הבסיס לכל דבר אחר.

גלעד ארדן: אתה לא יכול לדבר על פעילות כלכלית, על חיי מסחר תקינים, על מערכת חינוך מתפקדת אם אין אכיפת חוק מהירה ומקצועית, אם אין משטרה שמתפקדת והאזרחים יודעים שצריך לציית לחוקים.

גלעד ארדן: אם כל אחד יכול לעשות לעצמו את ההחלטות שלו מבלי לחשוש שהמשטרה תאכוף עליו את החוק, אי אפשר לדבר על לפתח מסחר בישובים ערביים או תיירות באזורים בהם חס וחלילה גובים דמי חסות.

גלעד ארדן: כפי שאמרתי, בשנים האחרונות עשו רבות בתחום של ביטחון הפנים, אבל אני עדיין חושב שיש לנו עוד הרבה מאוד דרך לצעוד בה קדימה.

גלעד ארדן: לכן, מה שאני עד היום בחנתי ולמדתי, אני חושב שיש שלושה יעדים עיקריים שאני מתכוון להתמקד בהם.

גלעד ארדן: שוב, זה לא אומר שאחרים לא חשובים אבל צריך לקבוע סדר עדיפויות כי אי אפשר לטפל בכל באותה רמת אינטנסיביות כולל השקעת תקציבים.

גלעד ארדן: הדבר הראשון הוא לבחון בכלל את מערכת היחסים בין שר לביטחון פנים ומשטרת ישראל.

גלעד ארדן: זה לא בדיוק ברור.

גלעד ארדן: פקודת המשטרה היא פקודה בת עשרות שנים, לא נכתבה בהכרח על פי המציאות המודרנית והאתגרים הנוכחיים ולא בטוח שהיא מתאימה לאתגרים הקיימים.

גלעד ארדן: בשנת 1999 הוקמה הוועדה לבחון את הפקודה – נדמה לי שקראו לה ועדת צדוק, ויתקנו אותי אם אני טועה – והיא כתבה כל מיני המלצות בכלל על כל נושא ביטחון הפנים אבל גם על חקיקת חוק משטרה חדש.

גלעד ארדן: כמו שקורה עם הרבה ועדות במדינה, היא לא יושמה ולצערנו חלק מהדברים עליהם היא המליצה יושמו בעקבות אסונות כמו אסון הכרמל, העברת רשות הכבאות מהרשויות המקומיות להיות תחת המשרד לביטחון פנים.

גלעד ארדן: בכל מקרה, בכוונתי להקים ועדה ציבורית חדשה עם אנשי מקצוע מהשורה הראשונה – אקדמיה, אנשי משטרה לשעבר ועוד – כדי באמת לבחון את כל ממשק היחסים, היכולת של המשרד לקבוע מדיניות שתיושם על ידי הגופים, כמובן בלי להתערב בשום דבר שמשרדי ממשלה ושרים לא אמורים להתערב בהם כמו תוכן של חקירות.

גלעד ארדן: זה יעד אחד שאני מתכוון לעסוק בו.

גלעד ארדן: יעד שני הוא הנושא של הגברת הנוכחית המשטרתית ברחובות, מה שמכונה שוטרי המקוף.

גלעד ארדן: מיד עם כניסתי למשרד ושוחחתי על כך עם המנכ"ל, המשרד הזמין איזושהי עבודה השוואתית.

גלעד ארדן: מסתבר שבהרבה מדינות בעולם מתחבטים בשאלה הזאת, האם המודרניזציה, רכבי השיטור, המשרדים הממוזגים, לא קצת ניתקו ובודדו את השוטרים מהקהילה ומהאוכלוסייה והאם זה לא דבר שמשליך על תחושות הביטחון.

גלעד ארדן: באמת במדינות רבות רואים היום תופעה של רצון לחזור ולהתחכך בציבור כדי שהציבור באמת יראה ויחוש את השוטרים, דבר שגם משליך על ההתנהגות שלו וגם מגביר את התחושה.

גלעד ארדן: התחושה היא כמובן לא הדבר המרכזי, חשוב מה שקורה באמת, אבל תחושה היא כן דבר שיש לו איזושהי חשיבות באמון בין האזרח לבין המערכות השלטוניות והאמון הזה משליך לאחר מכן גם על הציות לחוק.

גלעד ארדן: כמובן שאי אפשר לעשות היערכות מחדש או היערכות כל כך שונה של משטרת ישראל מבלי שיהיה מי שיוביל את זה בשטח וזה כמובן ימתין עד לבחירתו ומינויו של המפכ"ל החדש.

גלעד ארדן: כאמור, אנחנו כמשרד עובדים על הכיוונים הללו אל מול המשטרה גם המשטרה מתחילה לבחון את עצמה ואת התכניות שלה בהיערכות בנושאים האלה.

גלעד ארדן: זה בנושא שוטרי המקוף והנוכחות בשטח.

גלעד ארדן: הנושא השלישי זה נושא המגזר הערבי או המגזר הלא יהודי ושירותי שיטור שניתנים בו.

גלעד ארדן: איך שאנחנו לא מסתכלים על הנתונים, הנתונים במגזר הערבי הם רעים מאוד.

גלעד ארדן: כשאתה משווה את החלק שלהם באוכלוסייה שהוא סדר גודל של עשרים אחוזים, ואתה רואה גם במעורבות בפשיעה, מעורבות בתאונות דרכים - כמובן הציבור התמים שם סובל מהנתונים הללו מאוד מאוד ואני מניח שהנושא יוצג כאן יותר לעומק – אתה רואה שיש פער מאוד מאוד גדול בין החלק שלהם באוכלוסייה לבין המעורבות בכל מה שקשור - - -

מסעוד גנאים: זה התחום היחיד.

גלעד ארדן: אני כרגע אחראי על המשרד לביטחון פנים.

גלעד ארדן: לא אמרתי שאין פערים בעוד תחומים וראיתי זאת גם בהגנת הסביבה ובעוד מקומות.

מסעוד גנאים: אני מחזק את הנתון שלך.

גלעד ארדן: יש איזושהי תופעה – וראיתי את זה גם לאחר ההפגנות של ישראלים יוצאי אתיופיה – שכולם מסתערים על המשטרה וכן מטפלים טוב או לא מטפלים טוב.

גלעד ארדן: צריך לזכור שהמפגש של האזרח עם המשטרה הוא בדרך כלל נקודת הקצה האחרונה אחרי כל המערכות האחרות.

גלעד ארדן: זה לא שקמים בבוקר ויש בעיה ייחודית במגזר הלא יהודי.

גלעד ארדן: ודאי שיש גם השלכה על איך מתפקדת מערכת החינוך שם ואיזה תשתיות יש שם בתחום האנרגיה או המים או התחבורה וכן הלאה.

גלעד ארדן: הכול משליך על הכול.

גלעד ארדן: אני כרגע אחראי על המשרד לביטחון פנים ואני חושב, כפי שאמרתי, שכאשר אתה רוצה לדבר על תיוב של מערכת החינוך במגזר הערבי ושיפורה, או על שיפור חיי הכלכלה והמסחר, או אפילו התכנון והבנייה, הבסיס לכל הדברים האלה הוא שתהיה מערכת יעילה שאוכפת את החוק באופן שוויוני.

גלעד ארדן: המצב הזה כרגע, מבחינת הערכות משטרת ישראל – בעיני, ואני מדבר בדיפלומטיה, באנדר סטייטמנט – הוא לא מיטבי.

דוד אמסלם: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אתה מתנגד שעושים את זה כיעד?

מסעוד גנאים: את מה?

מסעוד גנאים: להילחם באלימות?

דוד אמסלם: אתה איחרת.

דוד אמסלם: היית בהר הבית.

מסעוד גנאים: הייתי באל אקצה.

מסעוד גנאים: לא בהר הבית.

דוד אמסלם: כולם נשארו שם ואתה באת לכאן?

מסעוד גנאים: לא.

מסעוד גנאים: כולם כאן בישיבות הוועדות.

דוד אמסלם: השר פתח ואמר שהוא שם שלושה דגשים מרכזיים, מעבר לדברים האחרים, עת הוא נכנס למשרד.

דוד אמסלם: זה אחד הדגשים.

דוד אמסלם: הוא חושב – וכאן אני גם מסכים אתו – שבישובים הערבים צריך להגביר את האכיפה כי זה מקרין על איכות החיים של אותם תושבים ערבים.

דוד אמסלם: בדרך כלל התושבים התמימים סובלים, זה נפגע בתאונת דרכים, לזה פורצים הביתה וכולי.

דוד אמסלם: זאת אותה קהילה.

גלעד ארדן: ירי בנשק בלתי חוקי.

דוד אמסלם: כשהוא שם דגש, הוא מתכוון שזה בא על חשבון מקומות אחרים.

גלעד ארדן: גם אנחנו נצטרך לראות איך המשטרה נערכת ואיך אנחנו פותחים יותר.

גלעד ארדן: תופעת הנשק הלא חוקי היא תופעה שחברי הכנסת הערבים וראשי הישובים עצמם מתלוננים עליה.

גלעד ארדן: אני נפגשתי בימים האחרונים עם חלק נכבד מחברי הכנסת שממש ביקשו את הטיפול בנושא הזה.

גלעד ארדן: שוב, כפי שאמרתי, טיפול צריך להיות לכל רוחב הציות ואכיפת החוק וזה יצריך אותנו גם לפתיחת נקודות שיטור, לשיתוף פעולה עם המנהיגות של המגזר הערבי כדי שגם יבקשו, יסייעו ויאפשרו את הכניסה.

גלעד ארדן: לפעמים קורה שנפתחות נקודות משטרה אבל בגלל ההתנגדות, הן ממוקמות לא טוב, לא בתוך הישוב אלא בפאתי הישוב ולפעמים אפילו מחוץ לישוב.

גלעד ארדן: אנחנו חושבים שזה דבר לא נכון וככל שזה ייעשה בשיתוף ובתיאום עם המנהיגות של המגזר הערבי, אני חושב שזה צריך לבוא בברכה ולהיות חלק מהאוכלוסייה שם.

מסעוד גנאים: אתמול הייתה ישיבה של ראשי הרשויות עם ראש הממשלה.

מסעוד גנאים: אחד הדברים שהוצג היה תקציב כדי להילחם בתופעות האלה.

מסעוד גנאים: שיוסיפו תקציבים כדי להילחם בנשק הבלתי חוקי, בירי, בפשיעה ובכל הדברים האלה.

גלעד ארדן: אני מקווה שאמרתם לו שזה תקציב תוספתי, מעבר לדברים האחרים.

גלעד ארדן: אם אתם כבר מנהלים עבורי את המשא ומתן הזה, טוב.

מסעוד גנאים: הוא לא אמר למה הוא מתכוון או איך הוא יתרגם.

מסעוד גנאים: אני מקווה שהוא יתרגם נכון.

גלעד ארדן: עוד נתון.

גלעד ארדן: צריך להבין שהחלק של הערבים יחד עם יתר המיעוטים באוכלוסייה הוא עשרים אחוזים ואפילו טיפה יותר.

גלעד ארדן: החלק שלהם במשטרה הוא שני אחוזים.

גלעד ארדן: זה חלק מהעניין של בניית האמון וההליכה כלפי אותם יעדים.

גלעד ארדן: אני אומר משפט סיכום.

גלעד ארדן: כמובן יש עוד הרבה מאוד נושאים שהוועדה מכירה ועסקה מולנו בעבר כמו שיפור תנאי המחייה לאסירים במדינת ישראל, שיש לנו עוד כברת דרך ללכת בה אל מול העולם, הנושא של מימוש הרפורמה והתכנית הרב שנתית בכבאות שצריך להקפיד עליה מאוד מאוד בעקבות אסון הכרמל, על ההתעצמות של שירותי הכיבוי וההצלה, וכמובן תכניות המניעה שהמשרד מפעיל כמו מצילה, עיר ללא אלימות, הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.

גלעד ארדן: אני הכנסתי לבחינה את כל הנושא של היעילות של קיומם מספר גופים שכל אחד עושה משהו בנפרד וספציפי והאם לא נכון יותר לאחד את כל הגופים האלה לגוף אחד חזק ומרכזי של מניעת פשיעה.

גלעד ארדן: זה תהליך שהמנכ"ל מוביל היום בתוך המשרד.

גלעד ארדן: כאשר יהיו לנו המסקנות, נבוא ונציג אותן בפני הוועדה.

גלעד ארדן: עד כאן דבריי.

דוד אמסלם: תודה אדוני השר.

דוד אמסלם: המנכ"ל, בבקשה.

<רותם פלג: בוקר טוב לכולם.

<רותם פלג: אדוני היושב ראש, אני אציג במעוף הציפור את המשרד לביטחון פנים, את התחומים בהם אנחנו מתעסקים, את הדילמות שעומדות לפנינו ואת הכיוונים העתידיים שהמשרד הולך בהם.

<רותם פלג: צריך לזכור שהמשרד לביטחון פנים הוא לא משרד דומה למשרדים אחרים, שיש לו איזה תחום ספציפי אחד בו הוא מתעסק ועליו הוא אחראי, אלא זה בעצם משרד שמאגד תחתיו מספר גופים שבחלק מהפעולות שלהם הם עובדים ביחד ובחלק מהפעולות, כל אחד מהגופים הוא גוף עצמאי עם אחריות משלו ועם פעולות שהוא עושה בעצמו.

<רותם פלג: מצד אחד המשרד הוא משרד מטה שמפקח ומבקר גופים מבצעיים, הוא משרד שיש לו זרועות מבצעיות, שלוש זרועות - כבאות, משטרה ושירות בתי הסוהר.

<רותם פלג: הוא משרד שנותן שירותים לאזרח בפריסה ארצית – אגף לרישוי כלי ירייה עבר למשרד לפני מספר שנים ואנחנו פרוסים ברחבי הארץ ונותנים שירותים לציבור.

<רותם פלג: כמו שאמרתי, מספר רב של תחומים שהמשרד מתעסק בהם, מעבר למה שציין השר לגבי גופי המניעה וכדומה.

<רותם פלג: בשנים האחרונות המשרד הוא משרד שגדל וגדל משמעותית גם בתחומי העיסוק וגם במשאבים.

<רותם פלג: עברה אליו הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, מערך כבאות והצלה עבר ממשרד הפנים אלינו וגם עבר שינוי מבני שהפך אותו מ-24 איגודי ערים נפרדים ועצמאיים לגוף ארצי אחד, וכמו שאמרתי, האגף לקליטת כלי ירייה.

<רותם פלג: גם נוספו לו לא מעט תקציבים אבל בהמשך נראה שיש עוד לא מעט מה לעשות בתחומים שהמשרד מתעסק בהם ויש לא מעט אתגרים ונושאים שצריך להתמקד בהם ולטפל בהם בשנים הקרובות ובטח בשנה הקרובה.

<רותם פלג: כפי שאמר השר הנושא של ביטחון אישי הופך להיות רכיב מרכזי וחיוני באיכות החיים של האזרחים.

<רותם פלג: אנחנו רואים את זה בלא מעט סקרים שנעשים.

<רותם פלג: בכל העולם התהליך הזה קורה, תהליך שבו ככל שעולה איכות החיים של הציבור, הנושא של ביטחון אישי הופך להיות מרכיב מרכזי באיכות החיים של התושבים.

<רותם פלג: לפני מספר שנים המשרד יזם יחד עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סקר נפגעי עבירה.

<רותם פלג: פעם ראשונה אנחנו שמים לעצמנו את תמונת המצב האמיתית של מה שקורה בתחומי הפשיעה במדינה.

<רותם פלג: עד אז הסתמכנו בעיקר על סקרים ספורדיים כאלה ואחרים.

<רותם פלג: כאשר אתה עובד על נתוני משטרה, הנתונים אתם אתה מתעסק הם בעיקרם נתוני פשיעה מדווחת.

<רותם פלג: אנחנו לא כל כך יודעים מה קורה בצד השני של הפשיעה הלא מדווחת.

<רותם פלג: הסקר הזה פעם ראשונה שם לנו תמונת מצב אמיתית של פשיעה מדווחת ולא מדווחת כאחד.

דוד אמסלם: מה כתוב שם בנתונים?

<רותם פלג: 714 אלף.

דוד אמסלם: בשנת 2014 יש 714 אלף בני עשרים פלוס נפגעו מפשיעה?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: שדיווחו בסקר.

דוד אמסלם: אלה מקרים מדווחים?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: מדווחים בסקר.

<רותם פלג: גם כאלה שהולכים למשטרה וגם כאלה שלא הלכו למשטרה.

דוד אמסלם: זה סקר.

<רותם פלג: זה סקר.

<רותם פלג: זה מה שדווח בסקר ולא מה שדווח למשטרה.

דוד אמסלם: אתם עשיתם איזשהו מדגם?

<רותם פלג: סקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<רותם פלג: הסקר הוא לא שלנו.

<רותם פלג: אנחנו יזמנו אותו אבל מי שמבצע אותו, זאת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<רותם פלג: זה סקר שמכאן ואילך יבוצע כל שנה כך שנוכל להשתמש בו ככלי עבודה עתידי כדי לראות אם התכניות שלנו פועלות או לא פועלות וגם ללמוד.

גלעד ארדן: השאלה איך הלמ"ס מגדיר לנשאלים נפגע.

<רותם פלג: יש שם סט מאוד מאוד רחב של עבירות מהיפגעות חמורה ועד היפגעות קלה.

<רותם פלג: אנחנו רואים שהעבירות העיקריות מהן נפגע הציבור הן בעיקר פגיעה מקוונת באינטרנט, אנשים שדיווחו על היפגעות מתופעות פשיעה באינטרנט, גניבה ואלימות.

<רותם פלג: אם אנחנו מסתכלים על תחושת הביטחון של הציבור, ואנחנו מודדים את עצמנו כבר לאורך מספר שנים, אנחנו רואים שהיא נשארת פחות או יותר קבועה עם השנים עם ירידה קלה בשנים האחרונות, אבל תכף נעבור הלאה ונראה שבהשוואה בינלאומית עדיין יש לא מעט מקום לשיפור.

<רותם פלג: ישראל נמצאת באחד המקומות, בשליש העליון, ואני עושה לעצמנו הנחה, של המדינות בהן מרגישים פחות בטוח.

<רותם פלג: גם אנשים שנחשפו לפשיעה ב-12 השנים האחרונות, תחושת הביטחון שלהם - - -

גלעד ארדן: זה מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?

<רותם פלג: לא.

<רותם פלג: זה OECD.

גלעד ארדן: תחושת הביטחון, זה שלנו או של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?

<רותם פלג: זה סקר בינלאומי.

<רותם פלג: הקודם הוא שלנו.

גלעד ארדן: הנתונים האלה הם מה-OECD?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: סקר גאלופ.

דוד אמסלם: זה בארץ ובעולם?

<רותם פלג: זה בארץ ובעולם.

<רותם פלג: השוואה בינלאומית.

<רותם פלג: אנחנו רואים שמקומה של ישראל הוא לא מקום טוב.

דוד אמסלם: מי מעלינו?

<רותם פלג: מעלינו יש את ברזיל, בלגיה, פורטוגל.

<רותם פלג: באחרים יש את הונגריה, יוון.

דוד אמסלם: זאת אומרת, אנחנו בערך משתווים למה שקורה בברזיל.

<רותם פלג: התחושה של התושבים במרבית המדינות בעולם היא - - -

דוד אמסלם: למה זה קורה?

<רותם פלג: זה חלק מהעבודה שאנחנו עושים.

<קריאה: אלה מדינות ה-OECD?

<רותם פלג: אלה בעיקר מדינות ה-OECD.

<קריאה: אתה טועה.

<רותם פלג: הנתונים הם מסקר גאלופ הבינלאומי.

<קריאה: צריך להשוות אותנו למדינות ה-OECD.

<רותם פלג: יש לנו גם השוואות למדינות ה-OECD.

<רותם פלג: מה שלקחנו כאן, את הסקרים האחרונים כי יש סקרים מ-2011 או מ-2010 שהם פחות רלוונטיים לקחת אותם כרגע ולהסתכל עליהם.

דוד אמסלם: אני רוצה לומר משהו כהערה גם לדברי השר.

דוד אמסלם: השר עשה קודם הבחנה בין המצב של התחושה של הציבור לבין מה שקורה בפועל והוא אמר שמה שקורה בפועל, זה מה שחשוב.

דוד אמסלם: אני סבור שזה בדיוק הפוך.

דוד אמסלם: התחושה היא החשובה.

דוד אמסלם: הרבה פעמים הציבור מתנהל לפי התחושה.

גלעד ארדן: אני אמרתי שגם וגם.

דוד אמסלם: אני שם את הדגש על התחושה.

דוד אמסלם: אני חושב שהתחושה היא הדבר הכי חשוב.

<רותם פלג: כמו שגם השר אמר, כדי לטפל וכדי להעלות את תחושת הביטחון, צריך לטפל גם וגם.

<רותם פלג: צריך לטפל גם בפשיעה עצמה ולהפוך את המשטרה לגוף אפקטיבי וגם לשפר את תחושת הביטחון.

<רותם פלג: הדברים האלה הולכים בסופו של דבר אחד עם השני ואי אפשר ללכת רק על צד אחד בלי לטפל גם בצד השני.

<רותם פלג: הנושא של שוטרי המקוף או נוכחות משטרתית, אין ספק שהיא אחד הגורמים שמשפיעים משמעותית על תחושת הביטחון של הציבור.

<רותם פלג: ההשפעה שלה על הפשיעה עצמה, יש דברים שהם יותר אפקטיביים ממנה ולכן תמיד צריך לעבוד במקביל על שני הדברים האלה ביחד, אבל אנחנו רואים שעוד יש לנו לאן לשאוף.

<רותם פלג: המטרה של השקף הזה היא להראות שאנחנו לא נמצאים עדיין במקום שבו אנחנו רוצים להיות.

<אבי נעים: אנחנו מדברים על שוטרי המקוף כבר כמה שנים.

דוד אמסלם: מי כבודו?

<אבי נעים: סליחה.

<אבי נעים: אני אבי נעים, אני יושב ראש ועדת הביטחון בשלטון המקומי וראש המועצה בית אריה.

דוד אמסלם: אנחנו בדרך כלל משמשים כאן כפלטפורמה למשרד להציג את עצמו.

דוד אמסלם: תן לו לזרום.

<אבי נעים: אני לא מפריע.

<אבי נעים: לא באתי להפריע.

דוד אמסלם: אף אחד בוועדות שלנו לא בא להפריע, אבל ניתן לו להתייחס ואחרי כן נדבר.

<רותם פלג: גם כשאנחנו מסתכלים על סוגי העבירות עצמן, הדיווחים למשטרה, זה סקר של האו"מ, אנחנו רואים שגם בהם מדינת ישראל לא נמצאת במקום טוב.

<רותם פלג: שוב, יש לנו עדיין במה להשתפר, גם בעבירות מין, תקיפה, גניבות רכב, התפרצויות וכדומה.

דוד אמסלם: איפה אנחנו באלימות?

<רותם פלג: הקו האדום.

<רותם פלג: בתקיפה אנחנו בקצה העליון.

דוד אמסלם: דרך אגב, יש לכם גם מדרג לגבי רמת העבירה?

<רותם פלג: יש פילוח.

<רותם פלג: אפשר לעשות פילוח לפי סוג עבירה.

דוד אמסלם: כן, אבל אתם מסווגים אצלכם את העבירה גם ברמת חומרה שאתם רוצים לטפל בה?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: גם במדרג הענישה יש פערים בין תקיפה חמורה ותקיפה לא חמורה.

<רותם פלג: לפי זה אנחנו מודדים את עצמנו ויודעים לפלח את זה.

דוד אמסלם: בסופו של דבר, כל ארגון בכל דבר ובכל נושא, יש לו משימות ויש לו בדרך כלל משאבים ותמיד המשאבים הם בחסר מול המשימות ולכן הוא צריך לעשות איזשהו תעדוף של הנושא.

דוד אמסלם: האם מבחינת

דוד אמסלם: כם במשטרה יש לכם תעדוף או הנחיות שיש נושאים מסוימים עליהם אתם שמים זום עם יותר אמצעים?

דוד אמסלם: כמובן זה בא על חשבון דברים אחרים.

<רותם פלג: בוודאי.

<רותם פלג: יש מדרג שהולך לפי חומרת העבירה והאפקט שלה או ההשפעה שלה על הציבור.

<רותם פלג: אם מישהו מדווח שהולכים לרצוח אותו, יצאו אליו לפי אירוע אחר.

<רותם פלג: כנגזרת ממדיניות השר, יורד לפעילות המשטרה, נגזרים מזה סדרי עדיפויות לטיפול בעבירות.

דוד אמסלם: אני אחדד שוב את השאלה רק על סמך השקף הזה.

דוד אמסלם: למשל, אני רואה בצד הימני שיש לכם רובריקה שמתייחסת לנושא של התקיפה ולמטה יש גניבת רכב.

<רותם פלג: בשקף הזה שמנו דוגמאות.

דוד אמסלם: אין לי בעיה עם זה.

דוד אמסלם: אני שואל האם אתם במשרד לביטחון פנים, עשיתם עבודת מטה פנימית, כמובן בהתייעצות עם השר, ואתם תעדפתם.

דוד אמסלם: אם למשל באינסטינקט, בבטן, אני מבין שתקיפה זה קצת יותר חמור מאשר גניבת רכב.

דוד אמסלם: לכן אני שואל אם יש לכם איזה שהם סדרי עדיפויות פנימיות בהן אתם משקיעים יותר את המשאבים.

<רותם פלג: ודאי.

<רותם פלג: קודם כל, אנחנו עושים איזושהי הערכת מצב כדי להבין את התמונה הזאת, שזה חלק ממנה.

<רותם פלג: גם השוואה בינלאומית וגם לראות איפה אנחנו נמצאים.

דוד אמסלם: אנחנו עוד בשלב הבנת הבעיה.

דוד אמסלם: בוא נתקדם.

<רותם פלג: גם מה השפיע וגם מה לא השפיע.

<רותם פלג: מזה נגזרת מדיניות השר, ממנה נגזרות תכניות העבודה, ממנה נגזרת הפעילות בשטח.

<רותם פלג: גם לגבי שימוש בסמים, במקרה הזה קנביס, אנחנו רואים שישראל היא לא במקומות הנמוכים.

דוד אמסלם: דרך אגב, ברשותך, כאן מעניין אותי לשמוע את עמדת השר.

דוד אמסלם: אני רוצה לדעת מה תפיסת השר או תפיסת המשרד לגבי הנושא של התבטאות קציני משטרה.

דוד אמסלם: אני שמעתי את מפכ"ל המשטרה לפני מספר חודשים, את מר דנינו, שהיה בביקור בבתי ספר.

דוד אמסלם: אולי אני לא מדייק במשפט הנכון אבל הוא אמר שעמדת המשטרה, היא דווקא ממליצה או תמליץ על שימוש בקנביס.

דוד אמסלם: אתם מכירים את אותה התבטאות.

דוד אמסלם: רציתי לדעת האם המשטרה אמורה לאכוף את החוקים או גם להמליץ כל הזמן מה נראה לה ומה לא נראה לה.

דוד אמסלם: לפי הבנתי, לפי מה שאני מבין, יש מישהו שמחליט על החוקים ויש מישהו אחר שאמור לאכוף אותם.

דוד אמסלם: קצין משטרה, זה לא עניין של טעם אישי שבא ואומר שזה לא נראה לי וזה כן נראה לי.

דוד אמסלם: כך אני מבין אלא אם אני טועה.

גלעד ארדן: אני התבטאתי בעניין הזה, בימים הראשונים לאחר שנכנסתי לתפקידי, ואמרתי אז שההתבטאות של המפכ"ל לשעבר דנינו הייתה התבטאות חריגה.

גלעד ארדן: כפי שאתה ציינת, הכנסת מחוקקת חוקים ותפקידה של משטרת ישראל הוא לאכוף את אותם חוקים.

גלעד ארדן: אם משטרת ישראל נתקלת באיזושהי בעיה – חוסר הגיון, עומס אדיר, כל דבר שחוק מסוים יכול לייצר עבור הגוף האוכף – הדרך הראויה, המקובלת והנכונה במשטר דמוקרטי תקין היא שהגוף האוכף יבוא לגוף המחוקק – במקרה הזה הממשלה חוקקה חוק מסוים והיא גם הגוף שאחראי על המשטרה – יכול לבוא למשרד ו/או לשר ולומר שיש חוסר הגיון כזה או אחר או בעיה כזו או אחרת בחוק מסוים ומציעים או מבקשים שתבחנו אולי להכניס שינויים בחוק הזה עד כדי ביטולו במקרים קיצוניים.

גלעד ארדן: אני חושב שכך צריכה לנהוג משטרה.

גלעד ארדן: להודיע לציבור כבר שנראה למשטרה או להעביר איזשהו מסר שחוק מסוים הוא בלתי אכיף או לא צריך לאכוף אותו, זה דבר מאוד מאוד בעייתי כי זה בעצם משנה את התפקידים בין הכנסת כגוף מחוקק – או במקרה הזה החקיקה הממשלתית – לבין המשטרה כגוף אוכף.

גלעד ארדן: אני מקווה שזה לא יקרה יותר.

דוד אמסלם: תודה כבוד השר.

דוד אמסלם: רותם, תמשיך.

<רותם פלג: גם בנושאים אחרים בהם מתעסק המשרד כמו לדוגמה כליאה ומשמורת של אסירים, גם בתחום הזה עוד יש לנו במה להשתפר ביחס לעולם.

<רותם פלג: כאן ההצגה היא של שטח המחייה לאסיר והשר דיבר על זה.

<רותם פלג: יש לנו גם בג"ץ בנושא.

<רותם פלג: זה נושא שתמיד היה על סדר היום בדיוני הוועדה הזאת.

דוד אמסלם: אני רואה שאם אתה אסיר, עדיף שתהיה אסיר בצרפת.

דוד אמסלם: שם התנאים טובים.

<רותם פלג: התנאים שם יותר טובים.

<רותם פלג: אם אנחנו מסתכלים על מה הציבור תופס כפוגע או כמסכן את החוסן החברתי שלו, מעל ארבעים אחוזים מקרים שהציבור תופס ככאלה, הם תחומים שקשורים למשרד לביטחון הפנים, אם זאת אלימות, פשיעה כלכלית, שחיתות ציבורית והגירה בלתי חוקית.

<רותם פלג: ייעוד המשרד.

<רותם פלג: המשרד רואה את עצמו לפחות כגורם שאמור להוות את הזרוע המרכזית של ממשלת ישראל אשר אמונה על ביטחון הפנים של מדינת ישראל.

<רותם פלג: כמו שאתם רואים בדיאגרמה למטה, במעגל הזה, המשרד מקיים תהליך עבודה סדור- דיברתי על זה גם קודם – שמתחיל ממדיניות השר.

<רותם פלג: מזה נגזרים תכנון ויעדים, תכניות עבודה, ביצוע ותוצאות.

<רותם פלג: המשרד בודק את עצמו לאורך כל הדרך עם לא מעט סקרים ולא מעט מערכות מדידה ויעדים כדי לבחון האם התכניות שלו באמת אפקטיביות.

<רותם פלג: אם עשינו משהו, השקענו בו משאבים, אנחנו רוצים לבדוק שהוא אפקטיבי ואם הוא אפקטיבי, להמשיך אותו, ואם הוא לא אפקטיבי, לחזור ולראות מה נכון.

דוד אמסלם: צריך להמליץ לכל המשרדים לעשות את זה.

<רותם פלג: אני חושב שבמקרה הזה יש מה ללמוד מהמשרד לביטחון פנים.

<רותם פלג: אנחנו בהחלט מודדים את עצמנו והרבה.

דוד אמסלם: ממה ללמוד?

<רותם פלג: יעדים ומדידה.

<רותם פלג: זה החזון.

<רותם פלג: לשפר באופן משמעותי את הביטחון האישי, את תחושת הביטחון כמו שגם אתה הזכרת קודם, את הביטחון הקהילתי ובסוף זה מה שמוביל לשיפור איכות החיים של תושבי מדינת ישראל.

דוד אמסלם: איך אתם רוצים לעשות את זה?

<רותם פלג: במגוון רחב מאוד של פעולות.

<רותם פלג: בהמשך נראה עם איזה גופים אנחנו מבצעים את הפעולות האלה וגם נראה מה הכיוונים שלנו לעתיד.

<רותם פלג: אלה הגופים.

<רותם פלג: מטה המשרד, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, כבאות והצלה, הרשות להגנה על עדים שהיא אחת מזרועות המשרד והגופים האזרחיים, גופי המניעה האזרחים, שפועלים דרך הרשויות המקומיות.

<רותם פלג: זה סדר הפעולות או סדר הנושאים בהם אנחנו מטפלים מגיבוש מדיניות, אכיפת חוק, ביטחון הנפש והרכוש, שמירת הסדר הציבורי, החזקת אסירים, מניעת דליקות, מניעת עבריינות ושימוש בסמים.

<רותם פלג: כמו שאתם רואים, חלק מהדברים הם באמת נושקים וחופפים אחד לשני וחלק מהדברים הם כאלה שכל גוף מטפל בעצמו.

<רותם פלג: זה מבנה המשרד.

<רותם פלג: השר בראש המשרד, שלוש זרועות מבצעיות – כבאות, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר – שכפופות באופן ישיר לשר.

<רותם פלג: המשרד הוא הגורם המפקח והמבקר של אותם גופים והוא בעצם הזרוע הארוכה של השר לבדוק אותם, לקבוע מדיניות וגם לוודא שהמדיניות הזאת קורית.

<רותם פלג: כמו שאתם רואים, הגופים האלה מציבים דילמות ואתגרים יום יומיים שנוגעים בסוף לכל אחד ואחד מאזרחי המדינה.

<רותם פלג: מתחת למטה המשרד יש את אגף כלי ירייה, יש את תכניות המניעה כפי שציין השר – עיר ללא אלימות, מצילה והשיטור העירוני שנכלל בתוך הדברים האלה כאשר אנחנו נמצאים כרגע בתוך עבודת מטה כדי לבחון את האפקטיביות של העבודה, אם אלה שלושה גופים או אם לאחד אותם לגוף אחד - והרשות להגנת עדים שבעצם היא זרוע מבצעית של המשרד שגם נותנת שירותים למשטרת ישראל.

<רותם פלג: זה מבנה המשטרה.

<רותם פלג: מפכ"ל המשטרה בראש הארגון, מבנה מטריציוני – מחוזות שפרוסים ברמת השטח ואגפים מקצועיים שמנחים את פעילות המחוזות.

<רותם פלג: הייעוד העיקרי בהתאם לפקודת המשטרה כפי שמופיעה כאן, התפקידים העיקריים שבסוף המשטרה מתעסקת בהם הם כמובן מאבק בפשיעה ומניעתה, אכיפת החוק, שירות לציבור והגברת תחושת הביטחון האישי ואמון הציבור.

<רותם פלג: מעבר לתפקידים הפורמליים, צריך לזכור שלמשטרה יש את האחריות השיורית.

<רותם פלג: כל מה שאף אחד אחר בתוך המדינה לא מטפל בו או שנמצא בסוג של ואקום, נכנסת בסופו של דבר המשטרה כי היא זאת שנמצאת שם.

<רותם פלג: דוגמה בה אנחנו מטפלים בזמן האחרון היא בטיחות באירועים תחת כיפת השמים כאשר ברור לחלוטין שקצין משטרה לא יכול לאשר את חוזק הקונסטרוקציה שמחזיקה את הבמה או את התאורה, אבל כשאין אף אחד אחר - העסק הזה בסופו של דבר משתרשר לאחריותה של משטרת ישראל.

<רותם פלג: המבנה של שירות בתי הסוהר הוא מבנה דומה.

<רותם פלג: מחוזות בפריסה ארצית ואגפי מטה שהם המנחים המקצועיים כאשר התפקיד העיקרי הוא כמובן אחזקה במשמורת של אסירים ועצורים, מניעת פשיעה בתוך ומתוך בתי הכלא, הפעלת מערכי שיקום בתוך בתי הכלא והפעלת תכניות כליאה חלופיות כמו איזוק אלקטרוני ועבודות שירות.

<רותם פלג: מעבר לזה שירות בתי הסוהר מפעיל גם שתי יחידות שהן יותר איכותיות – האחת, יחידת מצדה שהיא היחידה להתערבות במקרים של אלימות קשה בתוך בתי הסוהר, והשנייה, יחידת נחשון שבעצם אחראית על כל הובלת האסירים ברחבי הארץ.

<רותם פלג: צריך להבין שבכל יממה במדינת ישראל נעים על כבישי המדינה כ-1,600 אסירים ועצירים שהם כשני בתי סוהר על גלגלים.

<רותם פלג: כבאות והצלה.

<רותם פלג: כמו שאמרתי קודם, אנחנו נמצאים בעיצומה של רפורמה מאוד גדולה בתחום הזה.

<רותם פלג: חלק מהרפורמה היה הקמת המבנה הארגוני הזה שגם הוא מבנה ארגוני שמקביל למבנה הארגוני של משטרת ישראל עם מחוזות שתואמים את מחוזות משטרת ישראל ואגפי מטה שמנחים את פעילות המחוזות.

<רותם פלג: תפקידים.

<רותם פלג: אני לא חושב שיש צורך לעבור על זה.

<רותם פלג: אנחנו מטפלים בכיבוי שריפות ובמניעת שריפות ובנושאים של חילוץ והצלה.

<רותם פלג: יש כאן נושא אחד שהוא נושא מרכזי שמעסיק גם את הכנסת וגם אותנו וזה כל הנושא של מניעת דליקות וכל הרגולציה סביב התחום הזה, גם היכולת להשפיע באופן מהותי ולמנוע שריפות וגם לאפשר לעסקים להתנהל בתוך העולם הזה.

<רותם פלג: הרפורמה.

<רותם פלג: חשוב לי להציג את הרפורמה כי אני חושב שזאת אחת הרפורמות הגדולות שקרו במדינה בשנים האחרונות.

<רותם פלג: הרפורמה היא רפורמה שהיא קצת בניגוד ל-DNA הממשלתי.

<רותם פלג: בדרך כלל הממשלה עושה רפורמות שהתכלית שלהן היא להוציא פעילות לגופים אחרים, הפרטות כאלה ואחרות, אבל כאן המהלך היה מהלך הפוך, מהלך של בעצם להלאים פעילות שנעשתה על ידי גורמים אחרים לתוך המדינה.

<רותם פלג: כמו שאמרתי, לקחנו 24 איגודי ערים שכל אחד היה ישות משפטית עצמאית עם מנהל משלו, עם הנהלה משלו, עם שיטות עבודה משלו, עם נהלי התנהלות משלו, חלקם עם הסכמים קיבוציים או פרשנות כזאת או אחרת על הסכמים קיבוציים כאשר כל אחד התנהל אחרת ובעצם הקמנו מהדבר הזה רשות ארצית עם רכש אחיד, עם פיקוד ושליטה אחידים, עם שרשרת פיקוד ברורה מנציב כבאות והצלה למחוזות ולתחנות.

<רותם פלג: על חלק מהרפורמה השר דיבר.

<רותם פלג: אנחנו צריכים להקפיד שהיא קורית.

<רותם פלג: זאת אותה תכנית רב שנתית של התעצמות.

<רותם פלג: הוקצו כמיליארד ורבע שקלים לנושא הזה בתכנית חמש שנתית שבגדול מדברת על שיפור משמעותי במענה המבצעי והמניעתי.

<רותם פלג: אנחנו מתקרבים לשטח, הקמנו ואנחנו מקימים תחנות חדשות בנקודות זינוק, אנחנו מחזקים את התחנות הקיימות כדי שהמענה יהיה מענה איכותי יותר, מעבר מחלק מהמקומות האלה בהם כבאי אחד במשמרת - כאשר ברור לכם שכנראה היכולת שלו במענה לשריפות נמוכה – אנחנו מגיעים עד שלושה כבאים במשמרת, חיזוק התחום של המניעה כאשר בעצם מוקצים לו עשרות מפקחים נוספים, גיוס כבאים נוספים ויש מאות כבאים שאמורים להתגייס והקמת מערך.

דוד אמסלם: כמה כבאים?

<רותם פלג: מאות.

<רותם פלג: בגדול 840.

דוד אמסלם: גייסתם או שאתם מתכוונים לגייס?

<רותם פלג: עד היום גויסו כ-500 כבאים נוספים למערך, גם לפני הרפורמה וגם אחריה.

גלעד ארדן: אני חייב להגיד שעכשיו על כל מודעה של תקן לכבאי, כמה מתמודדים יש?

גלעד ארדן: חמישים או מאה?

<רותם פלג: היו לנו מעל 4,000 על מעל מאתיים מקומות.

דוד אמסלם: גם אני שקלתי להתמודד.

גלעד ארדן: לעומת זאת, לא ציינתי בסקירה שלי שהמשטרה היא בין 1,000 ל-1,700 תקנים פחות איוש, פחות מהתקנים שיש לה ושוטרי הסיור ומוקדנים ואלו שהציבור פוגש ביום יום, רמות השכר שלהם הן נמוכות, לטעמי נמוכות מדי, ביחס למה שיש בכיבוי.

גלעד ארדן: זה מחייב את כולנו לשאול שאלה, האם העובדה שאפשר או אי אפשר להתאגד במשטרה פגעה או לא פגעה בסוף גם בציבור.

דוד אמסלם: זה דיון אחד.

גלעד ארדן: זה לעתיד.

<קריאה: בכיבוי יש לך את הנושא של כוננות בשישי-שבת ואת התורנויות.

גלעד ארדן: במשטרה השכר כולל הכול.

דוד אמסלם: אתה מחבר אותי לדיון הקודם.

דוד אמסלם: זה בדיוק מה שרציתי לומר.

דוד אמסלם: קיימנו דיון על הפקח הרב-תכליתי.

דוד אמסלם: יכול להיות שנעשה את הכבאי גם שוטר ונפתור את העניין.

דוד אמסלם: נאזן את האמצעים.

<רותם פלג: מעבר לגיוס הכבאים, אנחנו גם מקימים מערך מתנדבים גדול שיוכל לתמוך בפעילות הזאת.

דוד אמסלם: זה חשוב גם ברמה החינוכית.

דוד אמסלם: אני מכיר נערים כאלה שמתנדבים.

<רותם פלג: אלה גם אנשים מבוגרים.

<רותם פלג: בסוף אנחנו לא יכולים לפרוס בכל ישוב בארץ תחנת כיבוי עם כבאים שישבו במשמרת ולכן אנחנו מקימים את היחידות האלה שישבו בנקודות הקצה ויוכלו לתת את המענה הראשוני עד להגעת הכבאים.

<רותם פלג: זה גם בצד החינוכי – צופי אש ומחויבות אישית של תלמידי תיכון בכבאות.

דוד אמסלם: דרך אגב, ראש הממשלה, בישיבת סיעה האחרונה שלנו, דיבר על מטוסי הכיבוי.

דוד אמסלם: לפי מה שהבנתי ממנו, אלא אם כן יתקן אותי השר אם לא הבנתי נכון – לפי תפיסת עולמו, השריפות המז'וריות, מכבים אותן באמצעות מטוסי כיבוי.

דוד אמסלם: האם יש לנו דברים כאלה?

דוד אמסלם: האם מתקצבים אתכם בדברים האלה?

דוד אמסלם: הרי צריך גם להביא כסף.

<רותם פלג: בגדול השריפות מתחלקות לשני סוגים.

<רותם פלג: יש שריפות בשטחים בנויים – דירות, עסקים וכדומה – ויש שריפות של שטחים פתוחים.

דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע בעיקר על היערות.

<רותם פלג: כחלק מהרפורמה הוחלט על הקמת מערך כיבוי מהאוויר.

<רותם פלג: הוא הוקם בתחילת הדרך על ידי משרד הביטחון כמענה ראשוני.

<רותם פלג: ניקנו שמונה מטוסים.

<רותם פלג: בשנה-שנתיים האחרונות עשינו עבודת מטה באמת מקצועית מאוד ועמוקה מאוד על מה צריך להיות מענה הקבע בתחום הזה.

<רותם פלג: הוחלט שאנחנו נשארים על אותה פלטפורמה אווירית עם מטוסי האייר טרקטור שכולם רואים, המטוסים הצהובים שטסים כל פעם שיש שריפה, להגדיל את המספר משמונה מטוסים ל-14 מטוסים.

<רותם פלג: אנחנו נמצאים היום עם 14 מטוסים.

<רותם פלג: לדעתי האחרון הגיע בחודש האחרון.

מסעוד גנאים: נדמה לי שהביקוש למשל של אזרחים ערבים להצטרף לכבאות הוא יותר גדול מאשר למשטרה.

<רותם פלג: נכון.

דוד אמסלם: הוא אמר שזה נכון לא רק לגבי הערבים.

דוד אמסלם: אני מניח שהציבור כולל גם את הערבים.

דוד אמסלם: גם הערבים אוהבים משכורות גבוהות.

דוד אמסלם: בהקשר של הכיבוי מהאוויר, האם אתם לא חושבים שצריך לעשות עבודת מטה אזורית?

דוד אמסלם: הרי בסופו של דבר אתה לא מביא טנקר כזה עבור שריפה של עשרים שנים.

דוד אמסלם: האם זה נכון לעשות עבודה אזורית או לעשות כבר הסכמי חכירה של מטוסים?

דוד אמסלם: אם יש משהו דרמטי, לא צריך את ראש הממשלה עם המעיל שיבוא ויגיד שהוא התקשר להביא את הטנקר.

דוד אמסלם: לדוגמה ירושלים.

דוד אמסלם: כל שנה שכשיורד שלג, כולם מופתעים.

דוד אמסלם: בסופו של עניין, עשינו הסכמים מובנים עם כל מיני חברות שברגע שיורד שלג, היינו משלמים להם פר תעריף, פר הזמנה, פר עבודה.

דוד אמסלם: אני חושב ששווה לעשות חשיבה כזאת.

<רותם פלג: אנחנו עושים אותה.

<רותם פלג: כחלק מההסכמים הבינלאומיים שהמשרד לביטחון פנים מוביל זה רכיב משמעותי מאוד.

גלעד ארדן: מה שנקרא סיוע הדדי.

גלעד ארדן: הוצאנו לפני שבוע או שבועיים צוות שיעזור בכיבוי שריפה ביוון.

גלעד ארדן: ההסכמים האלו שהמשרד חותם נועדו באמת לייצר מצב, כמו שאתה אומר, שיהיו לנו גם שותפים שיבואו לסייע.

גלעד ארדן: היושב ראש שאל לאו דווקא לגבי המדינות.

גלעד ארדן: יכול להיות שאף מדינה לא מחזיקה משהו כמו מטוס הבואינג הגדול שהשתתף בכיבוי השריפה בכרמל ובהקשר הזה צריך באמת לוודא שיש הסכמים נצורים של רשות הכבאות שלא יצטרכו אחרי כן לשוטט ב-גוגל ולחפש מי החברה, כמו שהיה באסון הכרמל.

גלעד ארדן: הצי של המטוסים קיים כבר.

גלעד ארדן: כרגע הוא בהפעלה תחת מערכת הביטחון וחיל האוויר.

גלעד ארדן: בשנה הקרובה על בסיס מה שאני אחליט הוא יצטרך לעבור תחת המשרד לביטחון פנים ויש עבודת מטה להחליט האם הוא ייקלט תחת משטרת ישראל, תחת המשרד עצמו, איזה גוף יהיה זה שקולט ומפעיל אותו.

<קריאה: או תחת הכיבוי.

גלעד ארדן: או תחת הכיבוי.

גלעד ארדן: אנחנו בוחנים את זה.

גלעד ארדן: ככל הנראה הכיוון יהיה משטרת ישראל שיש לה גם היום יחידת מסוקים.

<רותם פלג: שגם היא משודרגת.

גלעד ארדן: נבחר עכשיו זוכה לשדרג את המסוקים שלה.

גלעד ארדן: אנחנו עוד לא בארצות הברית אבל מתקדמים.

<רותם פלג: גם בהיבט הבינלאומי, כמו שאמר השר, אנחנו מייצרים את ממשק העבודה מול כל המדינות שנמצאות כאן מסביבנו, אם זאת יוון, קפריסין ומדינות במעגלים היותר רחבים כמו איטליה, ספרד וכדומה.

<רותם פלג: מכניסים את זה לתוך ההסכמים אבל בעיקר מייצרים את אותו ממשק עבודה שביום שנצטרך, יהיה את הבן בצד השני אליו נוכל להרים טלפון ולבקש שישלחו וגם אנחנו מסייעים עת אנחנו מתבקשים וגם מציעים במקרים אחרים.

גלעד ארדן: אין כמעט שריפה בה לא משתתפים מטוסי הכיבוי.

גלעד ארדן: גם באלון מורה היו שישה מטוסים, באשתאול בסוף השבוע היו 12 מטוסים.

גלעד ארדן: אלה לא המטוסים הכבדים אלא אפשר אתם להגיע כמעט לכל מקום.

<רותם פלג: בשריפה האחרונה, אתה ראית את האפקטיביות שלהם וגם את זה שהיו 12 מטוסים על שריפה אחת.

דוד אמסלם: חברת הכנסת עזריה, תגעי בחבל.

דוד אמסלם: אתה מכיר את זה שבא לבסיס בטרמפ, ואיך שהוא ראה את האוטובוס, הוא הסתובב.

דוד אמסלם: ה-ש.ג.

דוד אמסלם: אומר לו: בוא תיגע בחבל.

גלעד ארדן: תכניסו לפרוטוקול שהיא הייתה.

<רותם פלג: כחלק מאותו שיפור מענה אווירי, כמו אמר השר אנחנו עכשיו חותמים על חוזה לשדרוג מערך המסוקים של משטרת ישראל שבעצם נותן את הפיקוד ושליטה גם לאירועי כיבוי וגם אנחנו מכניסים יכולת כיבוי למסוקים המשטרתיים.

<רותם פלג: שיפרנו ומשפרים משמעותית את מערך ההכשרה בכבאות, עם הקמת או מיסוד בית ספר שהיה קיים גם קודם.

<רותם פלג: אנחנו נמצאים בתהליך.

גלעד ארדן: הוא בראשון לציון.

<רותם פלג: נכון.

גלעד ארדן: שלא תתבלבל דוד, זה לא קרה באקראי אלא משום שאתה מראשון.

<רותם פלג: ליד מחזור האשפה.

<רותם פלג: מקום מעולה.

<רותם פלג: כמו שאמרתי, משפרים את מערך ההדרכה.

<רותם פלג: אנחנו בתהליך של הקמת סימולטור מודרני לכיבוי שריפות שגם הוא ייבנה בראשון.

<רותם פלג: זאת תעודת הזהות של המשרד.

<רותם פלג: תקציב של 2014 ו-2015 היה צריך לקבל עליו עוד כמיליארד שקלים.

דוד אמסלם: משלמים ארנונה בראשון, נכון?

<רותם פלג: אנחנו משלמים הכול בכל מקום.

<רותם פלג: מאז הרפורמה, גם התחום הזה התפתח.

דוד ביטן: משלמים ומקבלים מיליונים מהצד השני.

דוד ביטן: מעבירים מצד לצד.

גלעד ארדן: תבדקו.

גלעד ארדן: תעשו סקר מבנים של כיבוי אש.

דוד ביטן: פעם היו עושים תקציב לכמה שנים ועכשיו עושים כל שנה.

<רותם פלג: זאת תעודת הזהות של המשרד.

<רותם פלג: בשנת 2015 התקציב היה צריך להיות גדול בעוד כמיליארד שקלים, 14 מיליארד שקלים, כ-36 אלף עובדים, שוטרים, סוהרים וכדומה.

<רותם פלג: 9,000 חיילי חובה.

דוד אמסלם: רק 36 אלף עובדים זה כל מערך המשרד עצמו?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: תכף נראה את הפילוח.

<רותם פלג: משטרה, שירות בתי הסוהר, כיבוי אש והמשרד.

גלעד ארדן: ועוד 9,000 חיילי חובה.

גלעד ארדן: יש עוד עשרים אלף אסירים.

גלעד ארדן: אתה סופר אותם אצלנו?

גלעד ארדן: הם תחת אחריותנו הישירה במשך 24 שעות ביממה.

<רותם פלג: שבעים תחנות משטרה וארבעים נקודות.

<רותם פלג: 106 תחנות כיבוי, 32 מתקני שירות בתי הסוהר ובתכניות המניעה שלנו אנחנו פרוסים ב-220 רשויות מקומיות.

גלעד ארדן: הוא עשה זאת ספירה אוצרית כי הוא בא מהאוצר.

גלעד ארדן: הוא הכניס את מג"ב.

גלעד ארדן: זה כולל מג"ב איו"ש?

<רותם פלג: כולל.

גלעד ארדן: כולל אלפים במג"ב איו"ש שאין לנו שום השפעה ושום שליטה, הציבור לא מרגיש אותם ולא שום דבר.

גלעד ארדן: שהוועדה פעם תשווה כמה ביחס למספר האזרחים ושלא תיקח את המספר הזה אלא שתיקח את המספר האמיתי.

<רותם פלג: בשקלול המשימות של משטרת ישראל שהן קצת שונות.

גלעד ארדן: שיש בו גם את הטרור כמובן.

<רותם פלג: זה הפילוח של תקציב המשרד.

<רותם פלג: אתם רואים שהרכיב העיקרי הוא משטרת ישראל עם כעשרה מיליארד שקלים.

<רותם פלג: זאת חלוקת כוח האדם.

<רותם פלג: אלה אנשי הקבע.

<רותם פלג: זה כולל גם מג"ב בלי חובה.

<רותם פלג: זאת החלוקה.

<רותם פלג: אלה התוצאות העסקיות, נקרא להן, של המשרד.

<רותם פלג: עשרה מיליון פניות בשנה למוקדי 100 כאשר שני מיליון מהן הופכות לאירועי תגובה, אירועים אליהם יוצאת ניידת.

<רותם פלג: 65 אלף אירועי כיבוי והצלה מהם 41 אלף מקרים של שריפות.

<רותם פלג: 24 אלף אסירים מפוקחים באחריות שירות בתי הסוהר כאשר בסוף יש מאסר.

<רותם פלג: אנחנו צריכים להאכיל אותם כל יום, צריכים לדאוג שיהיו מים חמים, שיהיה חשמל.

דוד אמסלם: 24 אלף אסירים כלואים במדינת ישראל?

<רותם פלג: ומפוקחים באיזוק אלקטרוני.

<רותם פלג: כמה כלואים?

<רותם פלג: 22 אלף.

<קריאה: 21 אלף.

<רותם פלג: בלי שוהים.

דוד אמסלם: כמעט על כל שוטר יש אסיר.

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: כמו שאמרתי, עם 1,500 ליוויים ביום.

<רותם פלג: בעצם שני בתי סוהר שמסתובבים בכבישים.

דוד אמסלם: מה זאת אומרת 300 אלף רישיונות נשק?

דוד אמסלם: מה המשטרה עושה עם הנתון הזה?

<רותם פלג: המשרד.

דוד אמסלם: מישהו שמקבל רישיון נשק, צריך לקבל את האישור של המשרד?

<רותם פלג: הרישיון הוא רישיון של המשרד לביטחון פנים.

<רותם פלג: זה תחום שעבר ממשרד הפנים אלינו לפני כשלוש או ארבע שנים.

<רותם פלג: 300 אלף רישיונות נשק גם למאבטחים וגם לפרטיים.

דוד אמסלם: דרך אגב, הבן אדם צריך לחדש את הרישיון כל שנה?

<רותם פלג: הוא צריך לחדש את הרישיון כל שלוש שנים.

דוד אמסלם: זאת אומרת, אתם פוגשים מאה אלף בשנה.

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: זה יותר כי מאבטחים מתחלפים.

<רותם פלג: כל מאבטח חדש שנכנס, צריך לקבל רישיון.

דוד אמסלם: זה המון.

מסעוד גנאים: השאלה כמה נושאים נשק ללא רישיון.

<רותם פלג: הכנסנו גם לא מעט מנגנוני פיקוח חדשים.

מסעוד גנאים: אתם יודעים לכמה אנשים יש נשק בלי רישיון?

<רותם פלג: אני לא יודע להגיד.

דוד אמסלם: איזו בדיקה אתם עושים לו בחידוש הרישיון?

<רותם פלג: אזרח פרטי צריך להיות כמובן אזרח ישראל, לדעת עברית וכולי.

<רותם פלג: יש תבחינים שקובעים האם הוא רשאי לקבל או לא רשאי לקבל.

<רותם פלג: בגדול זה הסיכון במקום המגורים או בעבודה.

<רותם פלג: אחרי כן הבדיקה היא בדיקה משטרתית שאין לו רישום פלילי או שאין לגביו מידע מודיעיני כזה או אחר.

דוד אמסלם: אני רוצה להציע לכם איזשהו כיוון חשיבה, אדוני השר.

דוד אמסלם: אני בדרך כלל לא אוהב עבודות מיותרות.

דוד אמסלם: אתה יודע, אני הגעתי למסקנה.

דוד אמסלם: באחד המילואים נסענו והיה איזה מגדל שמירה.

דוד אמסלם: שאלנו למה צריך את המגדל הזה.

דוד אמסלם: הוא אמר: אתם צודקים, לא צריך, אבל מה, יום אחד עבר כאן סגן אלוף והחליט על כך ועכשיו צריך את הרמטכ"ל כדי להוציא אותו.

דוד אמסלם: אני מרגיש שיש הרבה פעמים ארגונים שממשיכים לעשות פעולות מן העבר אבל הם עושים זאת מתוך הרגל ואפילו לא בוחנים אותן.

דוד אמסלם: יש 300 אלף אנשים שבאים לקבל רישיון נשק.

דוד אמסלם: אני מבין שברישיון הראשוני הבסיסי בא בן אדם פעם ראשונה, צריך לעשות עליו את התחקיר והוא צריך להביא מסמכים וכולי.

דוד אמסלם: זה בסדר.

דוד אמסלם: אבל החידוש הוא משהו אוטומטי.

דוד אמסלם: למה לכם לפגוש את הבן אדם עוד פעם?

<רותם פלג: לא פוגשים אותו.

דוד אמסלם: בחידוש אתה לא פוגש אותו?

<רותם פלג: בחידוש אני לא פוגש אותו.

<רותם פלג: אנחנו עושים את הצלבת המידע מול משרד הבריאות והמשטרה.

דוד אמסלם: כיוונתי לדעת גדולים.

<רותם פלג: הוא כמובן צריך ללכת ולעשות מטווח וברגע שהמטווח שולח אישור שהוא טווח, הרישיון מחודש לו באופן אוטומטי והרישיון נשלח לו בדואר.

<רותם פלג: הוא רואה אותנו כאשר בפעם הראשונה הוא מקבל רישיון וכשעולה מידע כזה או אחר שמצריך אותנו לקחת לו את הרישיון.

<רותם פלג: הגרף למטה מראה את העלייה בדרישה לשירותי משטרה.

דוד אמסלם: זאת חרב פיפיות, אדוני השר.

דוד אמסלם: אני אסביר.

דוד אמסלם: הגרף כאן למטה מראה שבעצם הציבור השתמש יותר בשירותי המשטרה.

דוד אמסלם: פונה יותר למשטרה.

דוד אמסלם: יש כאן שתי זוויות מעניינות.

דוד אמסלם: מצד אחד זה מראה על כך שהציבור מאמין במשטרה ולכן הוא פונה אליה.

דוד אמסלם: אבל מצד שני זה גם מראה שכנראה יש בעיה קשה והציבור נאלץ לפנות למשטרה כי המצב האובייקטיבי הוא בעייתי.

דוד אמסלם: זה חומר למחשבה שלך, השר, שני הכיוונים.

דוד אמסלם: לאחרונה זה מתנגש באמצע ובאיזשהו מקום גם זה נכון גם זה נכון.

רחל עזריה: לאחרונה העברנו בקריאה טרומית או בקריאה ראשונה את החוק לגבי העלאת הקנסות לפניות סרק.

רחל עזריה: האם אתם יכולים להתייחס לזה?

דוד אמסלם: לא עכשיו.

דוד אמסלם: עוד מעט.

רחל עזריה: אנחנו מדברים על עלייה במספר הפניות.

<רותם פלג: העלייה היא אירוע תגובה.

<רותם פלג: אלה אירועים בהם יצאה ניידת.

<רותם פלג: זה אומר שאלה לא היו אירועי סרק.

רחל עזריה: הבנתי.

דוד אמסלם: תשאלי בסוף.

דוד אמסלם: אני אתן לך עשר דקות לשאול בסוף את השאלות.

רחל עזריה: אתה נדיב.

דוד אמסלם: הדיון כאן הוא הסקירה של המשרד אבל אם יש שאלה פה ושם, בסדר.

<רותם פלג: אני אומר עוד פעם וגם כמו שהראינו קודם, ככל שעולה איכות החיים, הדרישה לשירותים של המשטרה או של המשרד בכלל עולה.

<רותם פלג: כשלוקחים ומפלחים את הקריאות למוקד 100 אתה רואה שמרבית הפניות אלה פניות לעבירות איכות חיים כמו רעש, ונדליזם בפארקים וכדומה שהאזרח בשנים האחרונות יותר ויותר מודע לזה וגם מבין שהטיפול המשטרתי הוא טיפול שנותן איזה סוג של מענה, מה גם שבשנים האחרונות שיפרנו אותו.

<רותם פלג: אם אתה זוכר את הדיון על השיטור העירוני, בעצם זאת הנקודה בה השיטור העירוני בא לטפל.

<רותם פלג: אם אני מסתכל על הכיוונים לעתיד, ובסך הכול השר נגע בכך, בהתאם להנחיית השר אנחנו עסוקים כרגע בהכנת תכנית בנושא של הגברת הנוכחות המשטרתית ובאותו נושא, בהמשך למה שהוצג כאן, גם הנושא של טיפול במגזר הלא יהודי.

<רותם פלג: התחלנו שם איזשהו מהלך אבל אין ספק שצריך להרחיב אותו ולהרחיב אותו משמעותית.

<רותם פלג: מוכנות המשרד והגופים שלו למצב חירום.

<רותם פלג: אתה היושב ראש אמרת שבסוף אנחנו כל פעם מופתעים כמו במקרה השלג.

מסעוד גנאים: אתם מכנים אותם אורגנים?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: אורגנים.

מסעוד גנאים: כמה יש במגזר הערבי?

<רותם פלג: היום יש שבעה אורגנים.

<רותם פלג: האורגנים כבר פועלים איזשהו פרק זמן.

דוד אמסלם: למה אתם קוראים אורגנים?

<רותם פלג: אורגן זה כוח משטרתי שמורכב מכמה דיסציפלינות שמכפיפים אותו לתא שטח גיאוגרפי במגזר הערבי והוא נותן טיפול נקודתי.

<רותם פלג: השר הנחה אותנו לבחון.

גלעד ארדן: אני טוען שזה אילוץ.

גלעד ארדן: אני לא אוהב את הרעיון הזה.

דוד אמסלם: שאתה מזיז מפה לשם.

גלעד ארדן: תחנת משטרה, יש בה בין 150 ל-300 גרוסו מודו.

גלעד ארדן: נכון שבמגזר הלא יהודי, כמו גם במגזר היהודי, יש הרבה ישובים שהם קטנים יותר אבל גם הנהגת המשטרה או הפיקוד הבכיר לא חושב שהמודל שאתה מביא – אורגן בדרך כלל כולל 59 שוטרים, אנשי משטרה.

דוד אמסלם: לאורגן יש תקן?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: יש תבנית.

גלעד ארדן: יש מבנה.

גלעד ארדן: הוא כולל כמה סוגים של טיפול, אבל העובדה שאתה בא במקום מסוים, או אתה מצטרף לתחנה שהבסיס שלה הוא כרמיאל למשל ומתווסף אורגן שהוא מטפל במקומות אבל מחר הוא גם יכול לנוע משם למקום אחר, הוא לא נשאר והוא לא חלק מתוך האוכלוסייה והוא לא כתובת קבע לתמיד, זה פחות טוב.

ג'מאל זחאלקה: זה מעין כוח משימה.

<קריאה: זאת תחנת משטרה ניידת.

מסעוד גנאים: אבל לפעמים זה אפקטיבי.

גלעד ארדן: זה שיפר.

דוד אמסלם: באחת הסקירות שמענו שבירושלים יש תגבור של כ-300 שוטרים.

דוד אמסלם: זה במתכונת של האורגן.

דוד אמסלם: גם שם זה משתנה וכל שבוע או שבועיים, אלה 300 שוטרים אחרים.

<רותם פלג: נכון.

<רותם פלג: זה חלק מתגבור משטרתי.

מסעוד גנאים: אני לא בקיא כל כך בעניין של השיטור והביטחון, אבל כאשר באזור מסוים מתערבים אנשים שהאנשים באזור לא מכירים אותם ולא רגילים אליהם, לפעמים זה גם אפקטיבי משום שאלה שרואים אותם יום יום, מכירים אותם, הם לא משפיעים.

דוד אמסלם: תלוי.

דוד אמסלם: אם זה מישהו רע, זה כן משפיע.

דוד אמסלם: אם השוטר אפקטיבי, אתה מפחד ממנו, ואם הוא לא אפקטיבי, אתה לא מפחד ממנו.

גלעד ארדן: המשטרה עובדת בשנים האחרונות, וזה דווקא דבר שהמפכ"ל הקודם עשה ואני חושב שהוא נכון, מבלי כרגע להתייחס מה צריך להיות סדר העדיפויות, כאשר הוא קבע יעדים כמותיים, מה שנקרא תכנית מפנה, שהתחנות נבחנות בהן על כמה פעולות אכיפה או מפגשי שוטר-לקוח התחנות מייצרות בתחומים השונים.

מסעוד גנאים: אני לא אתן דוגמאות אבל יש דוגמה קרובה לי מאוד.

מסעוד גנאים: מפקד תחנה הפך לבן בית בכל מקום, למשל אצלנו, בחתונות ובכל, אבל מבחינת מניעת הפשיעה ואת האלימות, זה לא כל כך קורה.

דוד אמסלם: תבין מה הבעיה בזה שהוא הולך לחתונות.

דוד אמסלם: אם הוא הלך כדי לבדוק אם יהיו זיקוקים, זה משהו אחד, אבל אם הוא הלך כאורח לאכול שם איזה סטיק, זה משהו אחר.

<רותם פלג: גם במוכנות לחירום, אנחנו שמים אותה בסדר עדיפות גבוה, עשינו מהלכים בשנים האחרונות ואנחנו מאוד מאוד רחוקים מתרחישי הייחוס שמדינת ישראל שמה לעצמה.

<רותם פלג: בינוי בתי סוהר חדשים.

<רותם פלג: כמו שאמרנו וגם ראיתם בשקפים, מרחב המחייה לאסיר הוא נמוך בהשוואה בינלאומית.

<רותם פלג: אמרתי שיש לנו איזשהו בג"ץ שמאלץ אותנו להתייחס לנושא הזה.

<רותם פלג: בהתאם להנחיית השר, אנחנו בוחנים את כל הנושא של תכניות המניעה האזרחיות שלנו, גם להרחיב אותן וגם לבסס אותן כאיזשהו גורם שיהיה אפקטיבי עד כמה שניתן.

<רותם פלג: השיטור העירוני שהעברנו אך לא מזמן כאן בוועדה, אנחנו רוצים להמשיך להרחיב אותו לרשויות נוספות.

<רותם פלג: בהנחיית השר אנחנו נתרכז יותר ברשויות חלשות ונאפשר לרשויות חזקות.

דוד אמסלם: לגבי הנושא של השיטור העירוני, אנחנו מדברים על אותם פקחים.

<רותם פלג: ושוטרים.

גלעד ארדן: פקח מסייע שמתלווה לשוטר שהרשות מקבלת מתוספת השוטרים מהמדינה שאמורים ככוח משימה להתמקד בעבירות איכות חיים על פי סדר עדיפויות שמועצה שמוקמת לנושא בעירייה קובעת.

גלעד ארדן: הגיעו אלי דרך אגב כמה תלונות על הנושא הזה שבין הקביעה לבין מה שעוסק בו הכוח בפועל, לא בהכרח יש קשר.

גלעד ארדן: זה אחד הדברים שאני רוצה לבחון את עצמנו איך מוודאים שהכוח הזה באמת יתעסק במה שהוא מיועד לו.

דוד אמסלם: כאן חשוב לציין את מה שהשר אמר בדיון הקודם, שהם מתכוונים לתת כאן תגבור לעיירות היותר חלשות.

דוד אמסלם: שם יהיה משהו קצת שונה במפתח.

דוד אמסלם: זה לא יהיה אחד מול אחד או אחד מול שניים.

גלעד ארדן: נכון.

דוד אמסלם: זה חשוב מאוד.

<רותם פלג: נושא אחרון שתמיד מלווה אותנו בכל מה שאנחנו עושים, פרויקטים טכנולוגיים שמשכללים את האפקטיביות ומגדילים את היכולות שלנו בתחומים שונים, גם מודיעינית וגם בנושאים של שליטה ובקרה על פעולות.

מסעוד גנאים: שאלה.

מסעוד גנאים: כאן כתוב עיר ללא אלימות.

מסעוד גנאים: בקשר לפרויקט הזה שכולנו בהתחלה ביקשנו אותו ורצינו בו, האם במשטרה עושים הערכה לגבי מידת האפקטיביות שלו?

מסעוד גנאים: האם הוא עונה על הציפיות ועל המטרות?

מסעוד גנאים: האם צריך לשפר אותו?

מסעוד גנאים: עכשיו אנחנו לא מדברים על אלימות רגילה אלא מדברים על פשיעה, במיוחד בישובים.

מסעוד גנאים: יש הערכות?

<רותם פלג: עיר ללא אלימות, כמו שאמרתי, אנחנו בדיוק נמצאים בימים אלה בבחינה של כל תחום המניעה.

<רותם פלג: מעבר לזה, אנחנו מודדים את עצמנו כל הזמן לגבי האפקטיביות.

<רותם פלג: יש לנו מערכת שאנחנו יודעים לבדוק ברמה של רשות מקומית את האפקטיביות של התכנית ולהתאים אותה לאותה רשות.

<רותם פלג: למגזר הערבי כמובן יש תכניות שהן תכניות ייעודיות שיותר מתאימות למגזר.

<רותם פלג: בכל מקרה, כל כניסה של תכנית כזאת לרשות מקומית מלווה במיפוי של התופעות והבעיות, ושנית, בעבודה יחד עם הרשות המקומית כדי להחליט מה יותר אפקטיבי.

<רותם פלג: אנחנו שמים שם היום סכומים שהם לא סכומים גבוהים לכל רשות מקומית.

<רותם פלג: ברור שככל שנגדיל את הסכומים, התכנית תהפוך להיות יותר אפקטיבית.

דוד אמסלם: תודה.

דוד אמסלם: חבר הכנסת מסעוד גנאים, בבקשה.

מסעוד גנאים: תודה רבה.

מסעוד גנאים: אני מברך את כבוד השר שם למטרה להילחם ולמגר את האלימות והפשיעה בחברה הערבית בישובים הערביים.

מסעוד גנאים: לפני כחמישה ימים או שבוע הייתה לנו ישיבה אתו ובישיבה השתתפו חברי הכנסת מטעם הרשימה המשותפת.

מסעוד גנאים: אנחנו הקמנו צוות מיוחד כדי לעקוב וכדי להיות זמינים לסוגיה הזאת.

מסעוד גנאים: לפני הבחירות חתמנו על אמנה אצל שייח' כמאל ריאן שהוא ראש מרכז אמאן ללחימה.

<כאמל ריאן: לחיים פתוחים בחברה הערבית.

מסעוד גנאים: כן, אבל גם כדי למגר את האלימות והפשיעה.

מסעוד גנאים: חתמנו על אמנה זאת כי העניין הזה הוא בראש סדר העדיפויות שלנו ובראש הדאגות שלנו משום שאנחנו מאוד מודאגים מהאחוזים הגבוהים של הפשיעה ושל כלי הנשק המשתוללים.

מסעוד גנאים: אני אתייחס רק לסוגיה אחת שכבוד השר שם אותה כאילו היא הליבה, ענין השיטור, מספר השוטרים והמיקום.

מסעוד גנאים: נגיד אני מהעיר סכנין, התחנה רחוקה מהעיר מרחק של קילומטר וחצי.

דוד אמסלם: היא לא בתוך העיר.

מסעוד גנאים: היא לא בתוך העיר.

מסעוד גנאים: היא במרחק קילומטר וחצי.

דוד אמסלם: כל התחנות שאני מכיר בערים היהודיות הן בתוך העיר.

מסעוד גנאים: היא במרחק קילומטר וחצי.

מסעוד גנאים: היא משרתת את סכנין ועוד ישובים.

גלעד ארדן: אבל העיר הגדולה שם באזור היא סכנין.

מסעוד גנאים: נכון.

מסעוד גנאים: לפי דעתי - ואני אומר עכשיו את דעתי - לא משנה אם היא בתוך העיר או היא רחוקה קילומטר מהעיר.

מסעוד גנאים: אם מדובר במרחק של קילומטר, השוטר במהירות יגיע לישוב.

מסעוד גנאים: כל הסוגיה כאילו מספר השוטרים שהערבים יצטרפו למשטרה יהווה את פתרון הפלא, זה לא נכון.

דוד אמסלם: מה אתה מציע?

מסעוד גנאים: אני מציע שנגיד את האמת.

מסעוד גנאים: יש בעיה של אמון בין התושבים הערביים לבין המשטרה.

דוד אמסלם: כפוף לזה, מה אתה מציע?

מסעוד גנאים: סיבה ראשונה היא כי האזרח הערבי בעיני המשטרה נתפס כתיק ביטחוני והמשטרה נתפסת בעיני האזרח הערבי כאילו היא מתערבת רק בדברים ביטחוניים ולא אזרחיים.

דוד אמסלם: מה אתה מציע?

מסעוד גנאים: אני מציע שככל שהמשטרה תהיה באמת רצינית ואפקטיבית בלחימה בפשיעה, באלימות ובסמים, היא תרכוש יותר את אמונם של התושבים.

מסעוד גנאים: בקשר לשיתוף פעולה של ראשי החברה, אנחנו מזמינים לכל שיתוף פעולה בעניין הזה.

דוד אמסלם: אני רוצה לשאול אותך שאלה מלב אל לב ואמיתית.

דוד אמסלם: אני שלושה חודשים בכנסת.

דוד אמסלם: אני מסכים אתך, אני מסכים שזאת בעיה של אמון וכאן מתחיל כל הסיפור.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני רוצה לומר שלפעמים גם בחברה הישראלית יש בעיה, לדעתי של חלקים ממנה, של אמון במשטרה בנושאים כאלה ואחרים.

גלעד ארדן: בנתניה היה לנו חוסר אמון במשטרה.

דוד אמסלם: כן.

דוד אמסלם: האם אתה לא חושב שחלק מבעיית האמון נובעת גם מכך שגם ההנהגה של הציבור הערבי כאן בכנסת לא מושכת הרבה פעמים דווקא לשילוב אלא לפעמים היא נוגעת דווקא בנקודות שמקטבות ומרחיקות?

דוד אמסלם: זה גם בהתבטאויות.

דוד אמסלם: לפעמים אני אומר שזה גם נכון לעשות דיונים כאן על הנושאים האזרחיים דווקא שצריך לשלב את הכוחות ובסופו של עניין כשאנחנו מנטרלים את הסוגיות הפוליטיות, מדובר על אזרחים שקמים בבוקר ורוצים לפרנס את המשפחה, ללכת לעבוד ושהילדים יהיו בסדר וזהו.

דוד אמסלם: השאלה היא האם אתה לא חושב שגם אתם צריכים לעשות חשיבה איך בעצם אנחנו מביאים גם את המנהיגות הערבית כדי שתתמוך בנושא הזה ותוביל את העניין?

מסעוד גנאים: כל המנהיגות הערבית, כולל חברי הכנסת הערבים, הם דוחפים לעניין הזה של השילוב בדאגתם לסוגיות אזרחיות יום יומיות.

מסעוד גנאים: באותו הזמן יש דעות פוליטיות אבל מה שאתה אומר בקשר לשילוב, צריך לחול גם על חברי כנסת יהודים.

דוד אמסלם: ודאי.

מסעוד גנאים: שלפעמים הם מעלים את הטונים אבל זה טבעי.

מסעוד גנאים: חילוקי דעות זה טבעי ואנחנו כאן בגלל זה.

מסעוד גנאים: אנחנו מתווכחים אבל באותו זמן אנחנו דואגים.

דוד אמסלם: יש משפט בצרפתית שאומר שהמוזיקה קובעת.

דוד אמסלם: לפעמים כשאתה אומר משהו, השאלה איך אתה אומר אותו ומה המוזיקה.

דוד אמסלם: אני באמת אומר את זה לך - השר שומע את זה והוא יש לו תפקיד מיניסטריאלי, אנחנו לא מדברים כרגע על הקצוות – שאני רואה את זה שיש לכם תפקיד כמו שלי.

מסעוד גנאים: אתה לא רואה שאנחנו משתתפים בכל דיון ובכל הצעה שדואג לחיי היום יום?

דוד אמסלם: כן, אני מסכים, אבל אני אומר את זה לכולנו.

דוד אמסלם: אמיתי.

דוד אמסלם: זאת לא רק בעיה של הערבים אלא זאת גם הבעיה של היהודים ואני חושב שכל עוד אנחנו נמצאים כאן, ובעזרת השם זה יהיה להרבה זמן, משתלבים.

דוד אמסלם: בסך הכול יש כאן חברה אזרחית שצריך לנהל אותה בכפוף לחילוקי הדעות שקיימים.

דוד אמסלם: אני אומר שלפעמים במינונים צריך בעצם להביא את השיח שלנו כאן

דוד אמסלם: גם לאיזושהי רמה יותר גבוהה, יותר הגיונית ופחות אמוציונאלית ורגשית.

דוד אמסלם: לפעמים אני מרגיש שכשמישהו רוצה להיכנס לחדשות, הוא הולך לכיוון הזה – זה אמור לגבי שני הקצוות – ולוקח את הנושא הכי קיצוני ומעלה אותו, למה?

דוד אמסלם: כי חשובה הכותרת ולא באמת מה קורה.

דוד אמסלם: לכן אני באמת רואה שיש לכם כאן הזדמנות ויש כאן שר שבאמת - אין אומרים שבחו של אדם בפניו אבל מקצת אני יכול להגיד – הוא איש צעיר שבא בלי הרבה דעות קדומות.

דוד אמסלם: בדרך כלל הוא עושה מהפכות או לפחות משתדל.

דוד אמסלם: יש כאן באמת הזדמנות פז לבנות משהו והוא הגדיר את זה כיעד.

דוד אמסלם: שים לב, הוא לבד הגדיר את זה כיעד.

דוד אמסלם: מתוך שלושה יעדים, אחד מהם הוא היעד הזה.

גלעד ארדן: אני רוצה לתקן אותך רק בדבר אחד.

גלעד ארדן: חמש שנים אני יותר זקן מראש ממשלת איטליה.

גלעד ארדן: לא שאני רומז כאן משהו, אבל די עם הצעיר הזה.

דניאל עטר: עכשיו אני בטוח שראש הממשלה שלנו נכנס ללחץ.

גלעד ארדן: לא עושים חשבון של כל ראשי הממשלה באירופה.

גלעד ארדן: נתתי דוגמה למי שהגיע לכאן לפני כמה ימים.

דוד אמסלם: ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: תודה כבוד היושב ראש.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להתמקד בנושא שלטעמי צריך לקבל עדיפות גדולה מאוד בצורה עניינית בעבודת המשטרה והוא השינויים שחלו בפשע המאורגן בארץ דווקא בעקבות הצלחת המשטרה.

ג'מאל זחאלקה: המשטרה עשתה מאמץ ממוקד והשיגה תוצאות טובות בחלק מהישובים.

ג'מאל זחאלקה: השר הזכיר את נתניה.

ג'מאל זחאלקה: המשטרה עשתה מאמץ ממוקד בנתניה.

ג'מאל זחאלקה: אני זוכר את הימים בהם אנשים פחדו לנסוע לנתניה.

דוד אמסלם: עד היום אני פוחד לנסוע לנתניה.

ג'מאל זחאלקה: לא.

ג'מאל זחאלקה: היום זאת עיר בטוחה.

ג'מאל זחאלקה: אחת הערים היפות בארץ.

ג'מאל זחאלקה: המשטרה עשתה עבודה, הביאה את מיטב הכוחות, הקציבה משאבים, עבודת מטה מסודרת עם מודיעין ועם הכול כפי שהיא יודעת לעשות והיא השיגה תוצאות.

ג'מאל זחאלקה: פשוט החזירה את הסדר לנתניה.

ג'מאל זחאלקה: מיגרו את הפשע המאורגן בנתניה, מיגרו את חלק מארגוני הפשע הגדולים בארץ - אני לא רוצה להזכיר שמות - אבל לא פגעו בפשע המאורגן בחברה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: ארגוני הפשיעה הערבים פורחים דווקא בעקבות הצלחת המשטרה כי הם ממלאים את החלל שנוצר ואת זה צריך לראות.

ג'מאל זחאלקה: היום למשל בסחר בסמים, הרבה מהארגונים והמשפחות שסחרו בסמים בישובים היהודים, פשוט המשטרה תפסה אותם ואת מקומם ממלאים ארגוני פשע ערבים.

ג'מאל זחאלקה: ארגוני הפשע הערבים עובדים בכל הארץ.

ג'מאל זחאלקה: אני מנסה להבין וזאת הנקודה.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רואה שפוגעים בהם.

ג'מאל זחאלקה: אני רואה היום, ודיברתי עם שרים ואני לא רוצה עכשיו למסור אינפורמציה אבל יכול להיות שלשר יש אינפורמציה יותר מזאת שיש לי, אבל ממה שאני שומע, מהפולקלור ברחוב, מהדיבורים, על הכניסה של הפשע המאורגן גם לתחום המוניציפאלי, גם לתחומים אזרחיים, גם לעניין ההלוואות, גם לשוק השחור, גם לסמים, גם לגיוס צעירים, גם לסחר בנשק וכולי.

ג'מאל זחאלקה: איפה לא? איפה לא?

ג'מאל זחאלקה: היום אני שומע שלמשל בעקבות הצלחת המשטרה, רק רמז, המשטרה מבינה את זה, מי היום סוחר בסמים בנתניה?

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים מי סוחר בסמים בנתניה.

ג'מאל זחאלקה: זה ביג דיל?

ג'מאל זחאלקה: אתם חיסלתם את ארגני הפשע היהודים ופרחו בישובים הערבים?

ג'מאל זחאלקה: זה הביא לתוצאה של עלייה בפעילות ארגוני הפשע בישובים הערבים.

ג'מאל זחאלקה: היום בישוב כמו טירה, בעשר השנים האחרונות נהרגו יותר אנשים בטירה עם 24 אלף תושבים מאשר בתל אביב עם חצי מיליון תושבים.

ג'מאל זחאלקה: אלה דברים שלא יאומנו.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שכאן צריך לפעול כמו שפעלו בנתניה.

ג'מאל זחאלקה: ללמוד משם.

ג'מאל זחאלקה: מה שנעשה בנתניה, זה שיעור בעבודת משטרה.

ג'מאל זחאלקה: כמו שמדברים על מה שעשו בניו-יורק אבל בנתניה נעשתה עבודת קודש.

ג'מאל זחאלקה: חיסלו את הפשע המאורגן.

ג'מאל זחאלקה: מיגרו אותו.

ג'מאל זחאלקה: לא תפסו פה ושם ופגעו, אלא פשוט חיסול טוטלי של הפשע המאורגן.

ג'מאל זחאלקה: את זה צריך לעשות.

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים מי הכתובת, אתם יודעים את הישובים המוכים, לא צריך להכניס לשם שישים שוטרים אלא צריך לעשות שם עבודה, לא עבודה של סיורי משטרה ברחוב ותופסים אנשים ונותנים רפורטים כאילו הנוכחות והנראות עוזרים.

ג'מאל זחאלקה: זאת עבודה בעיניים.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה עבודה אמיתית.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים שתתפסו את הפושעים ותמגרו את ארגוני הפשיעה.

ג'מאל זחאלקה: האזרח צריך להרגיש טוב וכאן צריך לעשות מאמץ ממוקד.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לעמוד על כמה דברים.

ג'מאל זחאלקה: יושב אתנו כאן מר כאמל ריאן.

ג'מאל זחאלקה: מר כאמל ריאן היה ראש מועצה מקומית במשך 15 שנים, אחד הישובים המוצלחים.

ג'מאל זחאלקה: אין ישוב ערבי כזה מבחינת הסדר, מבחינת המדרכות והרחובות.

ג'מאל זחאלקה: זה ליד כפר קאסם.

ג'מאל זחאלקה: הוא היה סגן מזכ"ל השלטון המקומי במשך 15 שנים.

ג'מאל זחאלקה: אדם מן הישוב, גם הוא נכווה באש הזאת, הבן שלו נרצח ובעקבות רציחת בנו הוא היום משגע לנו את השכל.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לכם דוגרי, הוא משגע לנו את השכל.

ג'מאל זחאלקה: האדם הזה לא ישן, הוא עובר מישוב לישוב, מאדם לאדם, בנושא המלחמה בפשיעה ובאלימות וזה בעקבות מה שקרה לו.

ג'מאל זחאלקה: היו לנו מקרים כאלה של אנשים שנהרגו בתאונות דרכים והמשפחה לקחה את הנושא על עצמה והנה אדם כזה שהקים ארגון, יש לו ארגון של מתנדבים, הוא עושה עבודת חינוך והוא בא לכנסת לכל דיון בנושא.

ג'מאל זחאלקה: תגיד לו שיש עכשיו דיון באילת על מאבק בפשיעה ובאלימות, הוא ייסע לשם עכשיו.

ג'מאל זחאלקה: הוא ייקח מטוס וייסע לשם.

ג'מאל זחאלקה: אין לו בעיה.

ג'מאל זחאלקה: אני מכיר אותו.

ג'מאל זחאלקה: הוא עושה את העבודה והוא מנסה.

ג'מאל זחאלקה: הוא מייצג את הרצון החברתי.

ג'מאל זחאלקה: הוא אדם שיש לו יחסים ויכולות אבל תאמינו לי, כל המשפחות האלה שחלקן הגיעו לכנסת, הן מוכות ורוצות לעשות משהו ולא רק המשפחות אלא גם החברה כולה רואה בעניין מיגור הפשע והאלימות כסדר עדיפות ראשון.

ג'מאל זחאלקה: בואו נשים את האצבע ואת היד על הדופק.

ג'מאל זחאלקה: אני זוכר מפכ"ל משטרה שבא לישיבת ועדת הפנים ואמר: תוך חמש שנים אנחנו מחסלים את הפשע המאורגן.

ג'מאל זחאלקה: הוא צדק אבל חיסלו אותו אצל היהודים ואצל הערבים הוא פורח ולא נעשה שום דבר רציני נגדו.

ג'מאל זחאלקה: נעשים דברים אבל תוצאות, כמו שאומרים - נשיאים ורוח וגשם אין.

דוד אמסלם: תודה חבר הכנסת זחאלקה.

<אבי נעים: אני מייצג את השלטון המקומי.

<אבי נעים: אני רק אומר שמהפשע במגזר הערבי גם היהודים סובלים.

ג'מאל זחאלקה: בטח.

<אבי נעים: צריך להגיד גם את זה.

<אבי נעים: ארבעים אחוזים מהפשיעה הפלילית היא היום במגזר הערבי.

<אבי נעים: אני רק אזכיר כנס שעשינו במגזר הערבי עם כל ראשי הרשויות של המגזר בנושא הזה של הפשיעה הפלילית.

<אבי נעים: צריך גם להגיד בכנות שהפתרון הוא לא רק במשטרת ישראל אלא הפתרון הוא הוליסטי.

<אבי נעים: זה עניין של דיור, של כלכלה ושל חינוך.

<אבי נעים: אלה שלושת המרכיבים שגם צריך לטפל בהם.

<אבי נעים: כך שאי אפשר להעמיס הכול על הכתפיים של השר למרות שאנחנו יודעים שהם התחזקו מאז הוא התחיל לעשות את הסאפ.

<אבי נעים: כבוד השר, אני קודם כל מאחל לך הרבה הצלחה.

<אבי נעים: כמי שנמצא בכובע הזה של יושב ראש ועד הביטחון בשלטון המקומי כבר שמונה שנים, היו לנו הרבה ממשקי עבודה ואני שמח שחלק מהדברים שאנחנו אומרים כמה שנים, נכנסו לאג'נדה כמו העניין של הקשר עם הציבור ושוטרי המקוף והעניין של הנראות.

<אבי נעים: אני צועק את זה כמעט בכל ישיבה ואני שמח שהשר מאמץ את העניין הזה ואני חושב שיש לזה הרבה משמעות לפסיכולוגיה - כפי שגם אמר יושב ראש הוועדה - של התחושה.

<אבי נעים: הנוכחות בשטח היא חשובה.

<אבי נעים: אני הייתי ממליץ לך, על מנת שתיזכר בספרי ההיסטוריה, להתחיל בפרויקט אחד שהוא בעצם מספר חירום אחד במדינת ישראל, כמו שקיים בכל מדינה מתוקנת בעולם שכל ילד ידע לאן הוא צריך להתקשר.

דוד אמסלם: אתה מתכוון איחוד מוקדים.

<אבי נעים: איחוד מוקדים.

<אבי נעים: אני מדבר על 911, יצאתי עם העניין הזה כמה פעמים והיום אנשים מתקשרים בטעות ל-103, מגיעים לחברת חשמל ואף אחד לא יודע ש-104 זה פיקוד העורף.

<אבי נעים: הרבנות עכשיו פתחה 120.

<אבי נעים: בקיצור, בואו נעשה את החיים של כולנו יותר פשוטים.

<אבי נעים: גם הנושא של תכלול הביטחון הוא נושא מאוד חשוב.

<אבי נעים: לפני כמה ימים הייתה לנו פגישה במטה לביטחון לאומי עם דני שחר ואני מקווה שאתה תרכז אצלך דיון בנושא של מוקדי החירום שיש להם ערך מוסף אדיר גם בנושא של משטרת ישראל.

<אבי נעים: היום יש הרבה מאוד גורמים שמתקצבים כמו משרד החינוך, משרד הפנים, משרד הביטחון, המשרד לשיתוף פעולה אזורי, מצילה, עיר ללא אלימות.

<אבי נעים: אני חושב שנכון לבוא לראות איך מתייחסים לעניין הזה בצורה מתכללת שתיתן מענה גם בשגרה וגם בחירום.

<אבי נעים: בנושא של השיטור העירוני, אדוני יושב ראש הוועדה, אני שמח שאנחנו חושבים אותו הדבר.

<אבי נעים: לא הייתי בדיון כי היה אצלי אלוף הפיקוד באותו יום.

<אבי נעים: הנושא של המצ'ינג הזה שדורש מהרשויות להביא כסף, פקחים, צריך לעקור אותו מהשורש.

<אבי נעים: צריך למחוק את הנושא הזה.

<אבי נעים: רוצים להביא שיטור עירוני, תביאו שוטרים לרשות אבל אל תתנו את זה בכוח אדם נוסף.

דוד אמסלם: יש לי רעיון.

דוד אמסלם: אם אתה רוצה, נצא, נפתח את הדיון עוד הפעם לגבי הנושא הזה.

<אבי נעים: אני רק אומר את דעתי במשפט ואני מסיים.

<אבי נעים: אני אומר שזה מונע מהרבה רשויות להיכנס לזה וצריך להכניס את זה לתכנית עבודה תלת שנתית או חמש שנתית שתקיף כשמונים אחוזים מהרשויות כי זה לוקח הרבה זמן.

דוד אמסלם: אנחנו עדיין מדברים על הסיפור הזה.

דוד אמסלם: אתמול העברנו את זה בהוראת שעה לשנה וחצי כדי שיהיה דיאלוג בעניין.

דוד אמסלם: מי שבעצם רצה ודחף את זה, זה השלטון המקומי.

דוד אמסלם: הם התקשרו אלינו.

<אבי נעים: לא.

<אבי נעים: מי שדחף את הנושא של המצ'ינג זה האוצר.

דוד אמסלם: לא.

דוד אמסלם: החבילה.

דוד אמסלם: אני נותן לך אינפורמציה.

גלעד ארדן: בעבר האוצר, השלטון המקומי רצה, אבל היום וירא כי טוב, השלטון המקומי רוצה את המודל הנוכחי.

<אבי נעים: כשזה מה יש, אומרים בסדר.

דוד אמסלם: מנכ"ל השלטון המקומי השתתף בדיון.

<אבי נעים: אני נמצא בכל הדיונים של השיטור העירוני מאז הוא הוקם, עוד בתקופה של חגי, ולפני שהוקם, עוד בצוות מאה הימים של שטייניץ, ואני אומר לך שהנושא של המצ'ינג הוא רע מאוד וצריך לעקור אותו מן השורש.

<אבי נעים: רשות צריכה לקבל ביטחון עצמי, ביטחון אישי בלי להוציא כסף מהכיס.

דוד אמסלם: אני מסכים אתך.

<אבי נעים: לדעתי העיקרון הזה הוא זה שצריך להוביל.

גלעד ארדן: בלי להוציא כסף?

<אבי נעים: בלי להוציא כסף.

<אבי נעים: כן.

<אבי נעים: משטרת ישראל צריכה לתת ביטחון אישי לאזרחים בלי לדרוש מהרשות כסף.

<אבי נעים: רשות ענייה זכאית לאותו ביטחון אישי כמו ברשות עשירה.

גלעד ארדן: אתה עושה כאן סלט.

<אבי נעים: לא.

<אבי נעים: אני לא עושה סלט.

דוד אמסלם: אני פותח כאן דיון חדש.

דוד אמסלם: אז ישבנו על זה כמה שעות.

דוד אמסלם: אמרתי, אם אתה רוצה, אני אצא, אני אגיד בוקר טוב ואני אפתח את הדיון בנושא הזה.

<אבי נעים: לא.

<אבי נעים: אני רק אומר שלגבי השיטור העירוני, כבוד השר, צריך לקבוע איזה גרף של שלוש-חמש שנים שיקיף את רוב המדינה ויפסיק להיות פיילוט כי בסופו של דבר יש לזה תוצאות.

<אבי נעים: אני רוצה לגעת במשפט אחד בנושא של השכר של השוטרים.

<אבי נעים: בסוף יש קואורלציה בין איכות השירות לבין רמת השכר.

<אבי נעים: זה דבר שהוא ברור ומוחלט בכל תחום.

<אבי נעים: צריך לשפר את מעמד השוטרים על מנת שכוח האדם שם יהיה טוב, איכותי ועם מוטיבציה.

דוד אמסלם: תודה רבה, אבי.

דוד אמסלם: כמאל ריאן.

<כאמל ריאן: האמת היא שאני עדיין לא יודע מה מטרת הישיבה מלבד הסקירה הכללית.

דוד אמסלם: תגיד לנו את אשר על לבך.

<כאמל ריאן: תודה רבה.

דוד אמסלם: שמעתי עכשיו מחבר הכנסת זחאלקה גם על המקרה האישי שקרה לך וגם מה שאתה עושה וזה עשה עלי רושם עצום.

<כאמל ריאן: תודה רבה.

<כאמל ריאן: האמת היא שזאת כוס מרה ואני מאחל שאף אחד לא ישתה מהכוס הזאת.

<כאמל ריאן: לכן אנחנו עושים את כל המאמץ כמה שנוכל כדי שאנשים לא ישתו מהכוס הזאת.

<כאמל ריאן: אני לא איש בשורות כי אני נחשף לעניין הזה כבר חמש שנים ואני בודק, מסתובב, לומד ושומע.

ג'מאל זחאלקה: מקדיש את חייו לנושא הזה.

<כאמל ריאן: אין לי שם שאיפה לא להיות חבר כנסת ולא לחזור לרשות המקומית.

ג'מאל זחאלקה: והוא יכול.

<כאמל ריאן: לא חסר לי כלום.

<כאמל ריאן: הנושא הזה מדאיג אותי ולוקח כמעט 99 אחוזים מהזמן שלי.

<כאמל ריאן: אני יכול לסכם את זה בשני משפטים.

<כאמל ריאן: החברה הערבית, אם היא לא תראה בנושא הזה כמשהו קודם – אני איש דת – למסגד אל אקצה ולא תראה בזה כעניין לאומי, היא תשלם מחיר.

<כאמל ריאן: מדינת ישראל, אם לא תראה בנושא הזה כנושא – ואני לא מגזים – כמעט קיומי, אני אומר יותר מאיראן, גם היא תשלם מחיר.

<כאמל ריאן: ככל שאני נחשף יותר ויותר, המצב מסוכן.

<כאמל ריאן: המצב לא כמו שאנחנו מציגים כנושא פשיעה וכנושא אלימות.

<כאמל ריאן: להערכתי המצב עבר את הקווים האדומים.

<כאמל ריאן: כשנרצחים מאז אוקטובר 2000 ועד היום בחבר הערבית 1,078 אנשים – אנחנו סופרים אחד, אחד, אחד אבל ביחד אנחנו מגיעים ל-1,078 אנשים – זה עניין מלחמתי.

<כאמל ריאן: בחודש האחרון שמונה אנשים נרצחו.

<כאמל ריאן: אני לא רוצה להיכנס לנתונים כי את הנתונים כבוד השר בוודאי יודע, יודעת המשטרה ויודעים כולם.

<כאמל ריאן: הנתונים אומרים שצריך לעשות משהו.

<כאמל ריאן: מבחן התוצאה אומר דרשני.

<כאמל ריאן: מבחן התוצאה, הנתונים והמספרים אומרים יש משהו דפוק בשני האלמנטים שמטפלים או מובילים לאמון הציבור במשטרה ולא הכול באמת המשטרה.

<כאמל ריאן: אני יודע שמוטלת על המנהיגות הערבית משימה קשה והיא לבנות את האמון הזה בין הציבור הערבי למשטרה.

<כאמל ריאן: זה לא קל.

<כאמל ריאן: אבל גם מוטלת על המשטרה משימה לא פחות קלה על מנת שהיא תהיה גוף ניטרלי כזה שהוא לא קשור לסכסוך הלאומי הערבי-יהודי אלא גוף שבא לשרת אותי ולשרת את כל החברה שלי.

<כאמל ריאן: לכן לדעתי צריך לטפל בשני הנושאים האלה ובנושא עיר ללא אלימות.

<כאמל ריאן: עיר ללא אלימות, בואו נבדוק את זה.

<כאמל ריאן: יכול להיות שיצליח בחברה הערבית.

<כאמל ריאן: אני אגיד לכם מניסיון של חמש שנים, הוא לגמרי לא הצליח בחברה הערבית וצריך לבדוק את הסיבות.

<כאמל ריאן: פשוט מאוד, תרגמו את הטעויות מהחברה היהודית לחברה הערבית וזה לא התאים, לא לתרבות, לא לתכנים, לא ליעדים, לא למצב הקיים.

<כאמל ריאן: יש הרבה דברים בחברה הערבית ואנחנו נתמקד ביותר מזה.

<כאמל ריאן: אני רוצה לסיים בנתון אחד.

<כאמל ריאן: ידוע שחמישים אחוזים מאלה שנמצאים בבית ספר הם ערבים, ידוע אחוז אלה שצורכים סמים, לצערי אנחנו לא משיגים את הרוב בעניינים הטובים, התרבותיים והחינוכיים וההישגים הלימודיים אלא אנחנו משיגים את הרוב בסמים, בבתי הסוהר וגם ברציחות והפשיעה לכל מיניה.

<כאמל ריאן: לפי נתון המשטרה בשנת 2013, 68 אחוזים מהמעורבים ברציחות במדינת ישראל הם ערבים.

<כאמל ריאן: מה זאת אומרת?

<כאמל ריאן: הערבים התמקצעו.

<כאמל ריאן: הייתה תקופה שהם רק היו נרצחים אבל היום הם יודעים גם לרצוח.

<כאמל ריאן: 44 אחוזים מהנרצחים הם ערבים אבל היום 68 אחוזים במקרים האלה שנרצחים מעורבים ערבים.

<כאמל ריאן: זאת אומרת, מה שאמר חבר הכנסת זחאלקה, המפקדות שהיו בראש העין ובנתניה עברו לטייבה, לטירה, לכפר קאסם, לכפר ברא שקוראים לה סביון.

<כאמל ריאן: האחרון שנתפס לפני כמה ימים הוא מכפר ברא והיו לו עשרה אקדחים.

<כאמל ריאן: עכשיו הוא מוחזק במשטרה.

<כאמל ריאן: אם שגשוג הסחר בנשק בכפר ברא, מה אני אומר לגבי טייבה?

<כאמל ריאן: לגבי טירה?

<כאמל ריאן: לגבי אום אל פאחם?

<כאמל ריאן: מה אני אגיד לגבי סכנין?

<כאמל ריאן: לכן אדוני השר, צריך למצוא גם את נקודת האיזון.

<כאמל ריאן: לא יתכן שיירצחו שמונה אנשים בטירה ואף אחד לא משלם מחיר.

<כאמל ריאן: לא יתכן.

<כאמל ריאן: צריך לבדוק.

<כאמל ריאן: אדם צריך לשלם את המחיר בין אם זה ראש הרשות, בין אם זה מפקד המחוז – לא יודע, סתם אני זורק שמות – אבל אדם צריך לקבל אחריות.

<כאמל ריאן: כאשר ישוב כמו ראש העין שהוא עם שישים אלף או שמונים אלף ואינשאללה לעולם לא יירצח אף אדם ואכן צריך לעודד את המערכת שמתפקדת שם, אבל מי שלא מתפקד בתוך העיר טייבה וטירה ושם נרצחים אנשים והרציחות חוזרות, צריך שהאדם ישלם מחיר.

<כאמל ריאן: לא לעבור על זה לסדר היום כאילו לא קרה כלום.

<כאמל ריאן: בקיצור, מה שקרה אצלי בכפר, אני חושב שהיום נמצא בפתח של כל בית בחברה הערבית.

<כאמל ריאן: אין תחושת ביטחון.

ג'מאל זחאלקה: השאלה אם נתנו לו כלים.

ג'מאל זחאלקה: אם נתנו לו כלים ולא הצליח, אבל אם לא נתנו לו כלום, לא הוא האשם אלא מישהו שנמצא מעליו.

<כאמל ריאן: אני לא יודע.

<כאמל ריאן: לא מבין בזה.

דוד אמסלם: הוא הביא את הרעיון שאני חושב שהוא נכון, שיש גם אחריות.

דוד אמסלם: מישהו אחראי.

<כאמל ריאן: ראש הרשות צריך לשלם מחיר, מפקד מסוים צריך לשלם.

<כאמל ריאן: כאשר חוזרות ונשנות הרציחות בישוב אחד חודש אחרי חודש ושנה אחרי שנה, יש משהו דפוק באזור הזה.

<כאמל ריאן: לא יתכן שהעניין יעבור.

<כאמל ריאן: בין אם זה ראש רשות, אין אם זה מפקד תחנה, בין אם זה מפקד מחוז אבל אדוני, הילדים שלנו מתים בסופו של דבר.

<כאמל ריאן: אנחנו משלמים את המחיר.

<כאמל ריאן: אנחנו מחפשים חיים בטוחים.

<כאמל ריאן: ממי נבקש את זה אם לא מהמשטרה?

<כאמל ריאן: אין לנו צבא אחר.

<כאמל ריאן: אם יש מנהיג ערבי שסומך על צבא אחר שאני לא מכיר, שיגיד לי, שיגיד לי שיש איזה גוף.

אחמד טיבי: אני אלחש לך ביציאה מהאולם.

<כאמל ריאן: לאחמד אולי יש אינפורמציה.

<כאמל ריאן: האמון הזה, צריך לבנות אותו משני הצדדים כי זה הפתרון היחידי.

<כאמל ריאן: תודה רבה.

דוד אמסלם: תודה רבה לך.

דוד אמסלם: אחמד טיבי, אתה רוצה להתייחס?

אחמד טיבי: כן, בהחלט.

אחמד טיבי: באתי לשם כך.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שידברו שני אנשים מאותה כיתה.

ג'מאל זחאלקה: הם שניהם מאותה כיתה.

אחמד טיבי: יותר מזה, יש להם את אותו שם.

אחמד טיבי: הוא כאמל אחמד ואני אחמד כאמל.

דוד אמסלם: כאמל, אתה מרגש אותי בדברים שלך.

דוד אמסלם: מאוד.

דוד אמסלם: זה עובד עלי.

<כאמל ריאן: תתרגם את ההתרגשות שלך לתכניות עבודה שאני אבוא עוד חודשיים ותבשר לי משהו ואני אראה שפחות אנשים נרצחו בחברה הערבית.

דוד אמסלם: כידוע לך אני יושב ראש ועדה.

דוד אמסלם: השר עוד מעט יענה לך.

דוד אמסלם: אני באמת אומר את זה כי פעם ראשונה התרגשתי ממה שאתה אומר.

דוד אמסלם: דברים שיוצאים מן הלב.

דוד אמסלם: אני מרגיש שאתה מדבר מנהמת לבך.

ג'מאל זחאלקה: הוא נכווה.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, מכובדי השר, אין נושא שמדאיג את הציבור הערבי, גם לגבי תחושות שלנו בחיי היום יום והמגע שלנו עם האנשים, גם לגבי סקרים, מאשר פשיעה, נשק ואלימות פנימית.

אחמד טיבי: זה הנושא הראשון במעלה שמדאיג את החברה הערבית.

אחמד טיבי: אני שוחחתי עם השר מיד עם כניסתו לתפקיד והוא אמר שהוא רוצה לדרוש מהממשלה, מהאוצר, יותר תקציבים לטיפול בפשיעה הזאת שהיא בגדר מגיפה.

אחמד טיבי: אני דיברתי כמה פעמים, ואני חוזר על מה שאמרתי.

אחמד טיבי: יש שוק של כלי נשק בישובים הערבים.

אחמד טיבי: תלמידי תיכון יכולים להשיג נשק בקלי קלות.

אחמד טיבי: יש מחירון, יש מחיר לאקדח, יש מחיר ל-M-16, מחיר לעוזי, מחיר לנשק אוטומטי, מחיר למאג 500, מחירון לטיל לאו.

אחמד טיבי: אתה רוצה טיל לאו, תפנה לאיקס.

אחמד טיבי: אתה רוצה מאג 500, תפנה לוואי.

אחמד טיבי: יש כתובת א' וכתובת ב'.

אחמד טיבי: היה שימוש בטילי לאו גם בישוב שלי בטייבה וגם ברמי וגם בנתניה.

אחמד טיבי: בנתניה היה טיפול יעיל ושם ירד שיעור הפשיעה.

אחמד טיבי: אגב, כדי להיות הוגן והגון, שיעור הפשיעה בטייבה ירד בשנתיים-שלושה אחרונות.

ג'מאל זחאלקה: הוא עבר לטירה.

אחמד טיבי: לצערי הרב.

אחמד טיבי: לאחרונה היו רציחות כואבות בישוב שלי בטייבה אבל זה לא מה שהיה פעם.

אחמד טיבי: עדיין יש אנשים שבפשיעה שלהם מכתימים את הישוב, אדוני השר.

אחמד טיבי: אנחנו כמנהיגי הציבור דורשים לאסוף את הנשק הזה מהישובים הערבים.

אחמד טיבי: אתה יודע מה?

אחמד טיבי: אם השב"כ היה חושד שהנשק הזה מיועד לפגיעה בביטחון המדינה, חמש דקות הנשק לא היה נשאר, לא הוא , לא בעליו ולא הבן דוד של בעליו.

אחמד טיבי: זה טרור פנימי רבותיי.

אחמד טיבי: האיש הזה כאמל ריאן כל הזמן היה אוריינטד לנושא טיפול באלימות אבל הוא נכווה באופן אישי.

אחמד טיבי: הבן שלו נרצח.

אחמד טיבי: לכן שבעתיים יש לו דרייב לטפל בנושא הזה.

אחמד טיבי: לפני שנתיים הדוד שלי נרצח ברמלה, אדוני, בתוך מסגד ועד היום אין לכם קצה חוט.

אחמד טיבי: תחליפו צח"ם, תחליפו חוקרים, אם אתם לא מצליחים להגיע.

ג'מאל זחאלקה: זה דוד שלו.

ג'מאל זחאלקה: אח של אימא שלו.

אחמד טיבי: כמעט כל אחד מכאן יכול להגיד לך שיש מקרה שלא נפתר.

אחמד טיבי: כאשר המשטרה לא פותרת את המקרים, זה לא מרתיע.

אחמד טיבי: הרוצח הפוטנציאלי הבא אומר שאין הרתעה, אין מעצר, אז אפשר לרצוח.

אחמד טיבי: רוב מעשי הרצח באזור שלנו לא פוענחו.

<קריאה: כולם.

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: נדמה לי אחד או שניים פוענחו אבל 25 לא פוענחו.

אחמד טיבי: בישוב שלי.

אחמד טיבי: זה נורא.

אחמד טיבי: מכובדי השר, להסתפק באמירה שאנשים לא מדווחים לכם, אבל יש היום אמצעים אלקטרוניים.

גלעד ארדן: אני לא מכיר את הטענה הזאת.

אחמד טיבי: זה לא נאמר כאן.

אחמד טיבי: אם רק לאחרונה אין שיתוף פעולה של החברה הערבית, המשטרה יכולה בזיהוי, יש לכם מז"פים מתקדמים.

דוד אמסלם: תגיד יש לנו.

דוד אמסלם: לא רק כמדינה.

דוד אמסלם: כמשטרה.

אחמד טיבי: לא לך.

אחמד טיבי: למשטרה.

אחמד טיבי: יש מז"פים מתקדמים.

אחמד טיבי: אני וכאמל ישבנו עם המפכ"ל.

<כאמל ריאן: כמה פעמים.

אחמד טיבי: ביקשנו פעם אחר פעם אחר פעם לטפל בנושא הפשיעה.

אחמד טיבי: אנחנו קוראים לכם לנקוט ולפעול ולעשות מעשה.

דוד אמסלם: תודה לחבר הכנסת אחמד טיבי.

דוד אמסלם: אני רוצה לציין, חבר הכנסת אחמד טיבי, אתה לא היית בפתיחת הדיון אבל הישיבה הייתה לסקירת המשרד והשר שם שלושה דגשים כאשר אחד מהם הוא הנושא הזה.

דוד אמסלם: בבקשה, אדוני השר.

גלעד ארדן: תודה אדוני היושב ראש.

גלעד ארדן: בקצרה אני אדבר על השיטור העירוני ואז נעבור לנושא עליו דיברו חברי הכנסת וגם האדון הנכבד.

גלעד ארדן: לגבי השיטור העירוני, אמרתי את זה בדיון ואני חוזר ואומר, אפשר לחזור אחורה ל-2009 ולפתוח הכול מחדש ולדבר על משטרה עירונית שכפופה לגמרי לראש העיר אבל מה שיקרה זה שאנחנו ניקח את עצמנו לדיונים אין סופיים, למאבקים אין סופיים, ובינתיים לא ישתנה ולא ישתפר שום דבר במודל שקיים היום ואולי אפילו יורע.

גלעד ארדן: השלטון המקומי, דרך אגב, וגם ראש הממשלה וצוות מאה הימים שהוא הקים, רצו את המודל הזה ובסוף כפשרה נבנה המודל הזה.

גלעד ארדן: המודל הזה של השיטור העירוני פועל כבר ארבע שנים.

גלעד ארדן: על בסיס ארבע השנים שהוא פועל, מחקרים שהמשרד עשה, אבל מחקרים כמו שאתם אמרתם, בצדק, אפשר כך ואפשר אחרת ולא כל אחד סומך עליהם אבל המחקר הכי טוב הוא התגובות של הציבור ושל ראשי הערים כי הם הקליינטים.

גלעד ארדן: ראשי הערים מאוד מאוד מרוצים מהמודל שקיים.

גלעד ארדן: איפה הבעיה.

גלעד ארדן: הבעיה היא, כפי שחברי הוועדה ואתה ציינתם בצדק, שהמודל המימוני מחזק את החזקים ולא עוזר מספיק לחזק את החלשים.

גלעד ארדן: בהקשר הזה לא יכול להיות שתל אביב תקבל מהמדינה איקס שוטרים במימון המדינה, שוטרים תוספתיים כי היא יודעת להעמיד מספר מסוים של פקחים שיהיו צמודים אליהם – מבלי כרגע לדבר על איך מוודאים שסדר העדיפויות של העירייה במה לטפל ירד אל אותו צוות של פקחים ושוטרים – ואילו ערים או ישובים קטנים שאין להם כסף למצ'ינג, גם לא כסף קטן יותר, יישארו מאחור.

גלעד ארדן: לכן בהקשר הזה במודל שהבאתי - ולא אימצתם אותו לצערי אבל אני מקווה שאני אצליח לשכנע אותך בו בהמשך – הכנסתי שם קריטריונים מרכזיים שדיברו על פריפריאליות ועל דירוג למ"ס.

גלעד ארדן: לא על נתוני פשיעה כמשהו מוביל כי נתוני פשיעה יכולים להשתנות בתחומים מסוימים וזה תלוי במשחק הפוליטי לפעמים.

גלעד ארדן: דירוג סוציו אקונומי שמבוסס על הלמ"ס והדירוג הפריפריאלי שמבוסס על המיקום, אלה בעיני קודם כל הנתונים המרכזיים שהמשרד צריך להסתכל עליהם ולהגיד איך אני דואג לכך שיהיה שיטור עירוני במקומות האלה.

גלעד ארדן: תחת העקרונות האלה אנחנו נקיים את הדיאלוג ואני מקווה שנבנה מודל שיתחיל לפעול ולחזק גם את הרשויות החלשות, למרות שאי אפשר לומר שאין רשויות חלשות בשיטור העירוני.

גלעד ארדן: לוד בפנים ויש עוד.

גלעד ארדן: יש מודלים ואני מציע לשאול את ראשי הרשויות.

גלעד ארדן: יש רשויות חלשות שנכנסו והן כבר בתהליך.

גלעד ארדן: אני חושב שלפני שאנחנו מגיעים לחלק נכבד מאלו, בכלל לא צריך שרעננה או תל אביב יקבלו מאתנו.

גלעד ארדן: קודם תן את כל המשאבים שלך היכן שלא יהיה אם לא תיתן.

גלעד ארדן: בקשר למגזר הערבי.

גלעד ארדן: גם אותי מאוד ריגשו הדברים שנאמרו כאן.

גלעד ארדן: באמת ניכר שהם נאמרים מהלב והם נאמרים כלפי כל האוכלוסיות, האוכלוסייה היהודית, האוכלוסייה הערבית.

גלעד ארדן: לפני שאנחנו באים בטענות אל האוכלוסייה הערבית ברור שאנחנו כממשלה צריכים לבוא בטענות קודם כל אל עצמנו ולהסתכל איפה אנחנו לא מצליחים לתת מענה.

גלעד ארדן: המספרים והנתונים מדברים בעד עצמם ואין צורך לחזור עליהם.

גלעד ארדן: דרך אגב, אני קיימתי כבר שניים או שלושה דיונים במשרד עם המשטרה.

גלעד ארדן: ביום חמישי בשבוע שעבר התקיים דיון אצל ראש הממשלה על השיטור בחברה הערבית, דיון של שעתיים ומשהו.

גלעד ארדן: כשאני קיבלתי על עצמי – לא שעשיתי טובה אבל כשהצטרפתי לממשלה – ומוניתי לשר לביטחון פנים, מתוך ניסיוני – למרות שאני צעיר – הגעתי לסיכום עם ראש הממשלה לפני שאני נכנס למשרד ואני בטוח שהסיכום הזה יכובד, בטוח במאה אחוזים כי גם התקשרתי לשר האוצר לוודא תוך כדי המשא ומתן הסיכום הזה בידיעתו ושר האוצר אישר לי שראש הממשלה דיבר אתו.

גלעד ארדן: הסיכום דיבר רק על שני נושאים.

גלעד ארדן: אני דיברתי אז רק על שני נושאים – הנושא הראשון, החברה הערבית ותוספת משמעותית שתורגמה בכסף של מאות מיליוני שקלים כל שנה כי ברגע שפתחת תחנות משטרה שמיועדות לתת שירותי שיטור, אין דרך חזרה אלא אתה צריך כל שנה לתקצב אותן וזה בשוטף.

גלעד ארדן: הנושא השני, נושא הנוכחות ברחובות, שוטרי המקוף.

גלעד ארדן: אלה שני הנושאים.

גלעד ארדן: היה סיכום של תוספת בהבשלה מלאה של חצי מיליארד שקלים לא על חשבון פרויקטים אחרים שהמשרד כבר מושקע בהם כי לא נעצור את ההתעצמות של רשות הכבאות ולא נפסיק את מה שכל הוועדות המקצועיות אמרו שצריך להעצים, אלא תוספת לטובת שני הנושאים הללו.

גלעד ארדן: אני בטוח שהסיכום הזה יכובד ואני מצפה לראות את זה בהצעת תקציב המדינה.

גלעד ארדן: אם במקרה האוצר יתבלבל או מישהו יתבלבל, אני בטוח שהוועדה, כולל חברי הקואליציה, לא יאפשרו לדבר הזה לקרות מבלי שזה יופיע בספרים של תקציב המדינה.

גלעד ארדן: באמת כאן אפשר לדבר וכל נושא הוא חשוב, חינוך חשוב, רווחה חשובה וכולי.

גלעד ארדן: כל נושא חשוב.

גלעד ארדן: ראש הממשלה פעם היה אומר או אומר את זה הרבה פעמים: אל תדברו אתי על איכות חיים, קודם כל דברו אתי על החיים.

גלעד ארדן: צריך לחיות.

גלעד ארדן: כדי לדבר על איכות חיים, צריך לחיות.

גלעד ארדן: כשהאדון הנכבד שאיבד את בנו מדבר, והמספרים הם ברורים, אין ספק שבהקשר הזה, עם כל הכבוד, התקציב יביא גם לחסכון בחיי אדם.

גלעד ארדן: זאת הסיבה שגם אמרתי למשטרה שלא מקובל עלי הקיצוץ של אגף התנועה וההפחתה בניידות שלו.

גלעד ארדן: אין הרבה מקומות, כולל במשטרה, שאתה נוגע במקומות בהם ההבדל הוא בין חיים ומוות.

גלעד ארדן: תוריד יותר נהגים שעוקפים על פס לבן, אתה תציל חיים או שלהם או של מישהו אחר שהיה עתיד לצערנו להרוג.

גלעד ארדן: להרוג.

גלעד ארדן: זאת התוצאה כפי שתיארו כאן חברי הכנסת.

גלעד ארדן: לכן, בהקשר הזה אני לא מטייח ולא מסתיר.

גלעד ארדן: בדיון עם המשטרה על כתבי אישום שמוגשים בגין מעשי רצח – עכשיו אני מסתכל מהצד שלנו כלפי עצמנו – יש פער של עשרים אחוזים.

גלעד ארדן: יגידו אולי חברי הכנסת יותר אבל בנתונים שהוצגו לי על ידי המשטרה יש פער של עשרים אחוזים בפענוח.

גלעד ארדן: כלומר, הגשת כתב אישום, משמעות הדבר פענוח.

גלעד ארדן: מה קורה אחרי כן בבית המשפט, זאת לא תעודת ביטוח ובית המשפט שוקל את הראיות כפי שהוא שוקל אותן.

גלעד ארדן: מבחינת הפרקליטות והמשטרה – והמשטרה היא זו שצריכה לאסוף את הראיות ולגבש את כתב האישום – יש פער של עשרים אחוזים בין הפענוח של מעשי רצח בחברה הערבית לבין פענוח של מעשי הרצח של יהודים.

גלעד ארדן: דרך אגב, ההערה שהייתה כאן היא נכונה.

גלעד ארדן: החברה הערבית סובלת קודם כל.

גלעד ארדן: אתה רואה את מספר ההרוגים בתאונות דרכים ובמעשי רצח אבל כמובן זה גם מגיע אל הישובים היהודים.

גלעד ארדן: אין כאן הבדל, זה לא שמישהו משקיע יותר במקום אחד.

גלעד ארדן: היסטורית זה מה שקרה, עובדתית זאת הסיטואציה ואני אומר עוד פעם שבשנים האחרונות כן היו תוספות בהקשר הזה וכן נעשתה עבודה וכן נפתחו אותם אורגנים שהוזכרו כאן.

גלעד ארדן: אנחנו מאוד מאוד רחוקים עדיין משוויון בהקשר הזה וצודקים חברי הכנסת.

ג'מאל זחאלקה: מה עם הפשע המאורגן כבוד השר?

ג'מאל זחאלקה: זה המשקל הכבד.

דוד אמסלם: חבר הכנסת זחאלקה, אנחנו חייבים לסיים את הדיון.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים לשמוע הבטחות בעניין הזה.

דוד אמסלם: אם אתם רוצים, נעשה עוד דיון כי הנושא הוא מאוד מאוד חשוב.

גלעד ארדן: אני מציע להזמין את אנשי המשטרה לעוד שבועיים-שלושה ולעסוק בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: אפשר לקיים דיון בפגרה.

דוד אמסלם: בפגרה אני משתדל בגלל עובדי הכנסת לא להטריד אותם.

דוד אמסלם: מיד אחרי הפגרה.

אחמד טיבי: השר רוצה לענות לג'מאל במשפט אחד.

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: אני מסיים תוך דקה.

גלעד ארדן: אני קיבלתי סקירה מקיפה על פרשה 512 ביחידה 433.

גלעד ארדן: פעם תלמדו אותי למה קוראים ליחידה 433.

<משה ברקת: ארבע יחידות ארציות שהתאחדו לכלל יחידה אחת.

<משה ברקת: פלוס 33.

גלעד ארדן: הבנתי.

גלעד ארדן: קיבלתי סקירה על פרשה 512 וגם המשטרה עצמה מודעת לכך, כפי שציינת, שההעמדה לדין כפי שבעזת השם תקרה בקרוב של רוב ארגוני הפשע, ראשיהם, יכולה להביא למצב שהוואקום הזה, ייכנסו אליו, וכבר כנראה נכנסו, ארגוני פשע שפחות חשו את המשטרה נושפת בעורפם.

גלעד ארדן: לכן בהקשר הזה גם המשטרה ואני כמי שנושא באחריות המיניסטריאלית לתפקוד שלה, נקיים סדרת דיונים.

גלעד ארדן: אני לא בא להיכנס עכשיו ולתת הסברים למה יש יותר קושי או פחות קושי.

גלעד ארדן: אני חושב שכל מי שיחשוב שתי דקות בשקט עם עצמו יבין שכאשר פחות שוטרים ערבים עובדים במשטרה וגם אם תדברו על הנוכחות בחוץ, נוכחות בפנים כחלק מהקהילה והאוכלוסייה, שירות עבודה של שוטרים גם מהמגזר הלא יהודי, ברור שאלה דברים שכן מאפשרים לפצח ארגוני פשיעה יותר מאשר נעשה בחברה היהודית.

גלעד ארדן: עוד פעם, האחריות היא שלנו קודם כל ושלי, ויינתן דגש רב מאוד.

גלעד ארדן: כפי שאמרתי, אחד משני הנושאים המרכזיים שאני מקדיש בכהונה שלי אלה שירותי השיטור שצריכים להינתן בחברה הלא יהודית ואני אהיה כאן, אתם תהיו כאן ואני אבחן על התוצאות.

דוד אמסלם: תודה רבה כבוד השר.

גלעד ארדן: תעזרו לי עם התקציב.

ג'מאל זחאלקה: קיבלת הבטחה.

ג'מאל זחאלקה: ראש הממשלה בוודאי ממלא את הבטחתו.

גלעד ארדן: התחייבות.

גלעד ארדן: לא הבטחה.

דוד אמסלם: אני רוצה להודות לך, לרותם ולכל צוות המשרד.

דוד אמסלם: תודה לכם.

דוד אמסלם: אני גם מתחבר למה שאמר חבר הכנסת טיבי.

דוד אמסלם: נתאם יחד אתי במסודר ונבנה לנו שעתיים מועילות.

דוד אמסלם: את גם תאמרו לי מי אתם חושבים הגורמים שצריכים להיות כי שווה לקיים דיון רק על הנושא הזה בניחותא ואכן נקדיש לו את הזמן.

דוד אמסלם: תודה רבה לכולם.