ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 34, 2015-07-29 10:15

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב.

ניסן סלומינסקי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ניסן סלומינסקי: אנחנו דנים בחוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 14) (סיוע משפטי לנפגעי עבירות מין בהליכים לפי חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה), התשע"ה-2015.

ניסן סלומינסקי: אם אני מבין נכון, אנחנו כאן הולכים לתקן משהו שיכול להיות שהיו צריכים לעשות את זה כבר לפני זמן רב.

יעל גרמן: זה מעט מדי ומאוחר מדי.

ניסן סלומינסקי: מעט מדי, זה נראה.

<אורי שלומאי: אני אתן קצת רקע.

<אורי שלומאי: במרץ 2004 נחקק חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגעי עבירה.

<אורי שלומאי: מטרת החוק היא בעצם להגן על נפגעי עבירה ולמנוע נזק נוסף שעלול להיגרם להם מהיתקלות תדירה עם עבריין המין, וכל זאת בלי לפגוע יתר על המידה בזכויותיו של עבריין המין.

ניסן סלומינסקי: רק עבריינות מין?

<אורי שלומאי: רק עבריינות מין.

<אורי שלומאי: כן.

<אורי שלומאי: לפי החוק בית המשפט רשאי להטיל על עבריין המין בצו מגבלות על שהות בקרבת הנפגע אם שוכנע כי עלול להיגרם נזק נפשי של ממש לנפגע אם עבריין המין יתגורר בסמוך או יעבוד בקרבת מקום לנפגע.

<אורי שלומאי: הבקשה תידון מיד לאחר גזר הדין ואם העבריין נדון למאסר בפועל, בסמוך לפני שחרור ממאסר או לפני סיום צו פיקוח.

יעל גרמן: לא יאוחר משלושה חודשים.

<אורי שלומאי: לא יאוחר משלושה חודשים.

יעל גרמן: שזה בעיני המעט מדי.

<אורי שלומאי: זה בחוק עצמו.

<אורי שלומאי: הצו ניתן לשלוש שנים וניתן להאריך אותו לשלוש שנים נוספות.

<אורי שלומאי: החוק גם מונה את מי שרשאי לבקש את הדיון בצו בשם נפגע העבירה – היועץ המשפטי או נציגו, תובע משטרתי וגם עובד סוציאלי שמונה על פי החוק.

<אורי שלומאי: זה החוק בקצרה.

<אורי שלומאי: חוק הסיוע נותן סיוע משפטי בחינם למי שעומד בשלושה קריטריונים מרכזיים – הקריטריון הכלכלי, שזה רף מסוים שהוא מקסימום שהוא מרוויח, שהיום זה בסביבות 6,200 שקלים לשלוש נפשות וכמובן הסכום עולה לפי מספר הנפשות, וגם המבחן המשפטי שבעצם מדובר בכך שיש לו באמת קייס משפטי.

<אורי שלומאי: תאמרי מה המבחן השלישי.

<הדס גבריאל זני: ברמה העקרונית אנחנו מסייעים בנושאים אזרחיים.

<הדס גבריאל זני: כל התחום של נפגעי העבירה זה משהו שחייב איזושהי למידה מבחינתנו שהתחלנו אותה ואנחנו עושים זאת מזה ארבע שנים, כאשר מדובר גם בליווי של משפחות שיקיריהן נרצחו.

יעל גרמן: מה הקריטריון השלישי?

<אורי שלומאי: התחום האזרחי.

<אורי שלומאי: אני אקדים ואומר שחוק המגבלות הוא חוק אזרחי.

<אורי שלומאי: עצם התיקון המוצע מבקש למעשה לפטור את נפגעי העבירה מהמבחן הכלכלי .

<אורי שלומאי: למעשה אנחנו רוצים לסייע לנפגעי העבירה, שגם כך נמצאים במצב קשה יחסית, לבוא ולהגיש בקשה לדיון כאמור.

<אורי שלומאי: יש בזה גם איזשהו אלמנט של העצמה של נפגע העבירה בזה שאנחנו בעצם מסייעים להגיש בקשה כאמור.

<אורי שלומאי: כמובן שהיא צריכה לעמוד בכל מקרה במבחן המשפטי כאשר מדובר באמת בכך שיש לה קייס.

ניסן סלומינסקי: יש לי כמה שאלות.

ניסן סלומינסקי: אתם נותנים זמן בו אפשר להגיש, ואם עבר הזמן לא הגישו, זה אבוד.

ניסן סלומינסקי: כדי שהזמן הזה יתחיל צריך שהנפגע או הנפגעת ידעו.

ניסן סלומינסקי: רק השבוע אישרנו את הנושא של חוק ההתיישנות ודיברנו שבעיקרון מתחיל בזמן האירוע, אבל המינימום שצריך להיות זה שידעו על האירוע.

ניסן סלומינסקי: אם לדוגמה נפגעת או נפגע לא יודעים שהאיש משתחרר אלא שחררו אותו בשחרור מוקדם או הגיע זמנו ומאחר ולא ידעו על כך, לא הגישו בקשה כדי שירחיקו אותו, האיש שכן ופתאום אחרי שלושה או ארבעה חודשים הם פוגשים אותו במכולת והכול מתפוצץ.

ניסן סלומינסקי: כשהם יגישו, יאמרו להם שמצטערים אבל עברו שלושת החודשים.

ניסן סלומינסקי: לפי החוק כל אירוע שקורה צריך ליידע את הנפגע.

ניסן סלומינסקי: תאמרו לי האם זה מתממש מעכשיו לעכשיו ולא בסחבת?

ניסן סלומינסקי: אם זה לא מתממש, צריך להכניס בנושא של ההתיישנות, שלושת החודשים, שזה יתחיל רק מהיום שהנפגע יודע.

<אורי שלומאי: אכן זה נושא נכבד שמקומו אולי יותר בתוך החוק עצמו ולא בתיקון לסיוע שבו אנחנו דנים.

<אורי שלומאי: בגדול אני יכול להגיד לך שיש את מערכת המנע שדרכה נפגע העבירה יכול או יכולה לדעת מה מצב התיק ומה מצבו של העבריין.

<אורי שלומאי: יש קשיים.

ניסן סלומינסקי: במערכת של מנע אני מבין שהנפגע צריך ליצור את הקשר ואז הוא מקבל אינפורמציה.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שלפי הגישה הזאת, אם נניח אני נפגע, אני כל יום שלוש פעמים ביום, כל פעם אחרי סיום התפילה, צריך ללחוץ ולראות אולי פתאום תהיה לי הפתעה.

ניסן סלומינסקי: אם זה כך, זה מכניס את הנפגע למתח מטורף שלא נותן לו לחיות.

ניסן סלומינסקי: כלומר, שלוש פעמים ביום הוא צריך לבדוק מה קורה וזה משהו מטורף.

ניסן סלומינסקי: השאלה היא האם המערכת הזאת היא מספיק אקטיבית ויכולה להודיע.

ניסן סלומינסקי: לא לחכות שהנפגע ייצור קשר ויקרא את האינפורמציה, כי יגידו לו, הנה, יש אינפורמציה, כמו שלי אומרים - עם כל האפליקציות - ששלחו לי אבל אתם יודעים שאני לא מסתכל על זה.

<נועה ברודסקי לוי: מה שהבנו מישיבות המעקב שלנו על יישום חוק זכויות נפגעי עבירה זה שהמערכת – אם אני מבינה נכון – כן שולחת הודעות אבל הבעיה היא שהנתונים לא מוזנים בזמן.

<קריאה: לא.

<קריאה: לא.

ניסן סלומינסקי: אני אגיע לזה שהם לא מוזנים בזמן.

ניסן סלומינסקי: נניח שהכול נכנס בזמן, אני שואל קודם כל אם זה אקטיבי או פסיבי.

<רויטל אובגוט: אני משירות בתי הסוהר.

<רויטל אובגוט: מי שצריך לענות לכם זאת לא אני אלא משטרת ישראל אבל אני אענה.

<רויטל אובגוט: מערכת נע שמשטרת ישראל מתפעלת אותה מאפשרת לנפגעי העבירה בעת הגשת התלונה לבחור אם הם רוצים לקבל הודעה יזומה או לא.

<רויטל אובגוט: זאת בחירה שלהם.

<רויטל אובגוט: בהתאם לבחירה שלהם עובדת המערכת.

<רויטל אובגוט: הם יכולים לשנות את עמדתם.

ניסן סלומינסקי: ראינו שביום שהם מקבלים, הם צריכים לחתום על הטפסים ולקבל את המספר אבל הם נמצאם בטראומה ולא זוכרים.

<רויטל אובגוט: הם יכולים לשנות את הבקשה שלהם.

<רויטל אובגוט: אני יודעת שלנפגעי עבירה אני אומרת לפנות למשטרה והם משנים את זה להודעה יזומה.

נורית קורן: זה לא טוב.

נורית קורן: אני חושבת שכברירת מחד צריך ליידע.

נורית קורן: מי שלא רוצה, לא.

<רויטל אובגוט: יש כאלה שלא רוצים לדעת.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהנפגע לא רוצה כל יום לקבל עשר הודעות שנניח הנאשם החליט היום לעשות שביתת רעב וכולי.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהנפגע לא רוצה כל יום לקבל הודעות והוא לא רוצה לזכור, אבל יש דברים דרמטיים שאותם כן צריך להחליט לשלוח.

ניסן סלומינסקי: לדוגמה אם הוא משתחרר, זה דבר דרמטי, או רוצים לתת לו חנינה, או הולכים לעסקת טיעון, או דברים מהסוג הזה.

ניסן סלומינסקי: יש כמה צמתים שמהווים דברים דרמטיים שכל נפגע כן רוצה לדעת, בפרט שגם יש לו זמן קצוב להגיב.

ניסן סלומינסקי: זה נכון שלא רוצים כל הזמן אבל יש דברים דרמטיים שכן רוצים שיודיעו להם.

ניסן סלומינסקי: מהות החוק אומרת לאפשר לנפגע שרוצה להגיש התנגדות לכך שהעבריין משתחרר ובא לגור בסביבתו, לאפשר לו לקבל את הייעוץ המשפטי בלי המגבלה של גובה משכורתו.

ניסן סלומינסקי: זה כן, אבל התנאי לכל זה הוא שהוא ידע כי אם הוא לא יודע, יעברו שלושה חודשים ונגמר.

<רויטל אובגוט: זאת סוגיה שלפי דעתי עניינה בחוק זכויות נפגעי עבירה.

ניסן סלומינסקי: כן, אבל אחד קשור לשני, כי אחרת מה נעשה כאן?

יעל גרמן: אדוני היושב ראש, אתה צדקת.

יעל גרמן: אתה פשוט עלית על הנקודה הנכונה.

יעל גרמן: אמר לך אורי במפורש שצריך לשנות את החוק.

יעל גרמן: לא יכול להיות שרק עד שלושה חודשים אחרי שבן אדם משתחרר, ניתן להגיש בקשה להרחקתו ממקם מגוריו של נפגע העבירה.

יעל גרמן: זה לא יכול להיות.

יעל גרמן: צריך או להאריך לשנה את זה או, כמו שאמרת, שלושה חודשים אחרי שברור שהוא יודע.

יעל גרמן: אני לוקחת על עצמי להגיש את זה כהצעת חוק פרטית.

<כרמית פולק כהן: המועצה לשלום הילד.

<כרמית פולק כהן: לפני שאני מתחילה להתחבר לדברים של אדוני, אני רוצה לומר שאני מברכת על התיקון הזה לחוק.

ניסן סלומינסקי: זה ודאי.

<כרמית פולק כהן: אנחנו מנסים לקדם אותו מזה שנים, בטח ובטח בכל הנוגע לעניינם של קטינים נפגעי עבירה שהקושי שלהם בפגיעות במשפחה הוא הרבה יותר גדול לבוא ולבקש את הבקשה הזאת לצו.

<כרמית פולק כהן: בהקשר הזה, קודם כל אני מברכת על התיקון הזה ואני מקווה שהיום אנחנו נעביר אותו.

ניסן סלומינסקי: בעזר השם.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לשכלל.

<כרמית פולק כהן: אני רוצה להתייחס למה שאדוני אומר.

<כרמית פולק כהן: זאת סוגיה שעלתה גם אצלנו וחשש שעלה גם אצלנו כי יופי, אנחנו עושים את התיקון הנפלא הזה אבל בסוף הוא יתייתר לנוכח זה שאף אחד לא ידע על כך שבכלל יש סיוע משפטי.

<כרמית פולק כהן: פניתי למאיה יוספוב מערכת מנע והיא בדקה עם האנשים אצלה והיא אמרה לי שהדברים שנסגרו – ואני גם זוכרת שברקו אמר את זה במפורש בזמנו בוועדה לפניות הציבור – שאחת מאבני הדרך החדשות שהם עשו במערכת מנע, כוללת גם הודעה על צו פיקוח וגם הודעה על הנושא של הבקשה לצו מגבלות.

<כרמית פולק כהן: לפי מה שהיא אומרת, את ההודעה הזאת הם שולחים רק אם הפרקליטות מעבירה להם את המידע.

<כרמית פולק כהן: יכול להיות שיש כאן ויכוח מי צריך להעביר להם את המידע, שצריך להגיש בקשה לפי צו מגבלות וכולי, אבל אין ספק שמערכת מנע היא המקום הנכון כרגע כי אין לנו אפשרויות אחרות.

ניסן סלומינסקי: היה לנו כאן דיון ארוך בנושא עת דנו בנושא של ההוצאה לפועל וראינו שאין סנכרון מלא בין הפרקליטות ומערכת בתי המשפט כי הפרקליטות אומרת מערכת בתי המשפט ומערכת בתי המשפט אומרת שהיא צריכה לעשות רק דבר מסוים.

ניסן סלומינסקי: כל אחד צריך לעשות רק את שלו ואז יהיו לנו שלושה אלמנטים שלא תמיד יש את החיבור ביניהם.

<כרמית פולק כהן: אני יודעת ולכן אני לא אומרת מי צריך לעשות את המעשה הזה למרות שכאשר עבריין משתחרר, הפרקליטות מתעסקת בעצמה - כי זה הליך פלילי לטענתם ולא הליך אזרחי – בנושא של צו פיקוח.

<כרמית פולק כהן: על פניו היא מודעת לעובדה שהעבריין משתחרר ועוסקת בהליך שהוא מקביל להליך של צו המגבלות שהוא צו פיקוח.

<כרמית פולק כהן: אלה לא דברים שסותרים אחד את השני.

<כרמית פולק כהן: הם לא חייבים לבוא ביחד, אבל בגדול זה כך.

<כרמית פולק כהן: אני אומרת שיש להם את האפשרות, כמו שהם מודיעים על צו פיקוח למערכת מנע, כי עובדה שמערכת מנע אמרה שהיא מכניסה את אבן הדרך הזאת, פשוט להודיע גם שיש אפשרות להגיש בקשה לפי צו מגבלות.

<כרמית פולק כהן: יכולים להתווכח אתי ולהגיד שהפרקליטות לא צריכה לעשות את זה, לי לא אכפת אבל שמישהו יעשה את זה ושהתיקון הזה לא יתייתר.

ניסן סלומינסקי: אני הצעתי שני דברים.

ניסן סלומינסקי: ראשית, כבסיס לכל, צריך להודיע אקטיבית לנפגע שהתעוררה בעיה כי הוא לא יודע על כך.

ניסן סלומינסקי: אחר כך צריך להודיע לו אקטיבית שהוא זכאי לסיוע.

ניסן סלומינסקי: את שני הדברים האלה צריך לעשות.

ניסן סלומינסקי: אם יודיעו שהוא זכאי לסיוע ולא יודיעו לו שהעבריין השתחרר, הוא ישאל מה רוצים ממנו.

ניסן סלומינסקי: לכן אני אומר שצריך להעביר את שני הדברים האלה ביחד.

ניסן סלומינסקי: השאלה מי הגוף שצריך לוודא שבאמת זה מתממש.

ניסן סלומינסקי: הצו הזה הוא לברכה ובוודאי נאשר אותו, אני מקווה, אבל אנחנו לא רוצים שזאת תהיה אות מתה אלא שזה יהיה מעשי ורלוונטי.

<אורי שלומאי: אדוני היושב ראש, אנחנו נבדוק את זה ונעביר את המסר הלאה.

<אורי שלומאי: חסרים כאן אנשי ביטחון פנים שלא היו חלק מתהליך הצעת החוק הזה וגם אנשי הפרקליטות.

<אורי שלומאי: אנחנו נבדוק את זה.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש לא שתעביר הלאה אלא תעביר הלאה ותחזיר לנו תשובה על הנושא הזה.

<אורי שלומאי: בסדר.

<אורי שלומאי: אני רוצה הבהרה קטנה בעקבות הערתה של חבר הכנסת גרמן.

<אורי שלומאי: אם לא הובנתי נכון, אני אומר שהאכסניה המתאימה היא בחוק.

<אורי שלומאי: אני לא מביע דעה אם צריך או לא צריך.

יעל גרמן: נברר את זה.

ניסן סלומינסקי: יעל, את רוצה לדבר?

יעל גרמן: בהחלט.

יעל גרמן: קודם כל, אני באמת התחלתי ואמרתי שזה מעט מדי ומאוחר מדי ואני מתנצלת.

יעל גרמן: קודם כל, תבורכו.

יעל גרמן: פשוט תבורכו.

יעל גרמן: זה באמת משהו מאוד מאוד חשוב.

יעל גרמן: אני דווקא הייתי רוצה להתחיל ולספר סיפור מהתקופה בה אני הייתי ראש עירייה.

יעל גרמן: הייתה תקיפה מינית מאוד מאוד קשה של ילדים שלמדו שיט בבני הרצליה.

יעל גרמן: העבריין נתפס.

יעל גרמן: זה היה אחד המדריכים, הוא נתפס, הוא ישב בבית כלא, הוא השתחרר ואף אחד לא ידע מה הוא עושה לאחר שהוא השתחרר והנה הגיעו הילדים שהותקפו והיו בטראומה - והאימונים בשיט הם במרינה – והם מוצאים את עבריין המין עובד במרינה.

יעל גרמן: זה היה טראומתי בצורה בלתי רגילה.

יעל גרמן: לכן כל מה שאתם אומרים זה כל כך זועק לשמים וכל כך זקוקים לזה.

יעל גרמן: דווקא מפני כך אני רוצה להסביר מדוע להערכתי זה אולי מאוחר מדי ומעט מדי.

יעל גרמן: נפגעי עבירות מין הם בטראומה בלתי רגילה.

יעל גרמן: כל כך קשה להם לטפל בזה.

יעל גרמן: זה שאנחנו מורידים מהם את העול הכספי, זה נהדר אבל אנחנו עדיין משאירים עליהם את המטלה להוכיח שבאמת תיגרם להם פגיעה נפשית בעקבות זה שהעבריין יבוא ויעבוד לידם.

יעל גרמן: אני שואלת איך לא תיגרם?

יעל גרמן: זה נראה לי מובן מאליו שיש פגיעה נפשית ולמה צריך להטיל על נפגע או נפגעת עבירת מין גם את המטלה של להוכיח שייגרם לה נזק נפשי בעקבות זה שהעבריין יגור לידה או יעבוד ליד מקום מגוריה.

יעל גרמן: שאלה.

ניסן סלומינסקי: שאלה נכונה.

ניסן סלומינסקי: שוב, היא מחוץ למסגרת הנושא בו אנחנו דנים.

<אורי שלומאי: זאת שאלה נכבדה שהיא מחוץ להצעת החוק הספציפית הזאת, אבל אני רוצה להגיד שהצעת החוק הזאת באה גם בצורה מסוימת לעזור בעניין הזה.

<אורי שלומאי: אם לנפגע העבירה יש סיוע משפטי שלא עולה לו כסף ואפשר לסייע לו בעניין הזה, אני חושב שזה בהחלט יכול לעזור.

יעל גרמן: האם ניתן לשנות גם את החוק הזה?

יעל גרמן: האם ניתן לבוא ולומר שלא צריך לקבוע נזק?

יעל גרמן: זאת אומרת שזה לא קריטריון למתן הסיוע?

<מוריה כהן בקשי: לא ניכנס לגמרי לדיון הזה, אבל החוק הזה בכל זאת הוא באיזונים בין פוגע שכבר שוחרר ממאסר וצריך לראות את הנסיבות - - -

יעל גרמן: אם לא היו איזונם, אני הייתי אומר שבכלל אסור לו לחזור במשך שנה למקום בו הוא עשה את העבירה, אבל אני מבינה שיש איזונים.

זאב בנימין בגין: מה זה המקום?

זאב בנימין בגין: המקום הוא הרצליה או 300 מטרים מבית הנפגע?

יעל גרמן: אם זה שכן, הוא לא יכול לחזור למקום מגוריו במשך שנה.

יעל גרמן: הוא גם לא יכול לעבוד בסמוך למקום מגוריו או שהייתו של הנפגע.

יעל גרמן: זה מה שאני הייתי אומרת אבל אני מבינה שיש איזונים ואני אפילו לא מעלה את זה כי אני כן מכירה גם בזכויותיו של הפוגע.

<מוריה כהן בקשי: אני רוצה להגיד רק בהקשר שלנו שגם מבדיקה שלנו וגם מהכרות שלנו עם הסיוע המשפטי בתחומים אחרים, המבחן של העילה המשפטית שנשאר כאן הופעל מאוד מאוד לקולה.

<מוריה כהן בקשי: ברגע שיש איזשהו סיכוי, הם ייתנו את הייצוג.

יעל גרמן: האם אפשר לקבל נתונים על כמה פניות היו לסיוע משפטי להרחקת עבריין מין?

ניסן סלומינסקי: עשרים בשנה?

<מוריה כהן בקשי: בשנת 2014 – מידע שקיבלתי מהפרקליטות – היו עשרה מקרים כאלה.

יעל גרמן: מה היו ההאשמות?

ניסן סלומינסקי: מה הפוטנציאל?

<הדס גבריאל זני: הרבה יותר, אבל החוק הזה לא יושם.

<הדס גבריאל זני: עד היום מי עשה את זה, אלה ארגוני המגזר השלישי.

ניסן סלומינסקי: אבל יש אנשים שאין להם מגבלה כספית.

<הדס גבריאל זני: הם לא מודעים לזה.

<הדס גבריאל זני: הם לא מודעים לאפשרות ולדעתי זה גם התפקיד שלנו כסיוע משפטי, כמי שלקח את זה על עצמו, גם ליידע באופן כזה או אחר ובשיתוף פעולה עם כל הגורמים.

<נועה ברודסקי לוי: חשוב לציין שבחוק עצמו כן יש אפשרות שהפרקליטות או הרווחה יגישו בעיקרון את הבקשה.

<נועה ברודסקי לוי: הלכה למעשה, לפי מה שאני מבינה מנתונים ששמענו בעבר, זה לא נעשה ואלה רק נפגעי העבירה שיכולים לעשות את זה בפועל.

<כרמית פולק כהן: נאמר מפורשות בדיונים קודמים שזה הליך אזרחי הם מתעסקים רק בהליך פלילי.

<כרמית פולק כהן: יש להם כאילו הנחיית פרקליט המדינה שקובעת מפורשות שהם לא עושים את זה.

ניסן סלומינסקי: צריך להבין שבלי הנפגע קשה מאוד.

ניסן סלומינסקי: לדוגמה, אישה שנפגעה מבעלה, הוא ישב בבית סוהר ועכשיו הוא משתחרר, יכול להיות שהוא חוזר הביתה, יכול להיות שהוא חוזר לדירה שהוא שכר ליד ויכול להיות שהאישה אומרת שאולי אחרי שהוא ריצה את עונשו, אולי יוכלו לפתוח שלום בית.

ניסן סלומינסקי: אולי.

ניסן סלומינסקי: פתאום הפרקליטות תגיש במקומה דרישה להרחקה וכולי.

ניסן סלומינסקי: לכן אני אומר שתמיד צריך לשאול את הנפגע כי יכול להיות שלנפגע יש חישובים נוספים ששווה לשמוע ורק אחרי שיודעים שזה רצונו, אז צריך לפעול אבל לא לפעול בלי לשאול אותו כי לפעמים יצא בדיוק ההפך ממה שהוא רצה.

<נועה ברודסקי לוי: ברור.

<נועה ברודסקי לוי: המקרים עליהם אנחנו שמענו אומרים ההפך.

<נועה ברודסקי לוי: נפגעים שפנו לפרקליטות בבקשה והפרקליטות אמרה שהיא לא עושה את זה בפועל.

יעל גרמן: כי היא קיבלה הנחיה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו יהיה הסיוע המשפטי.

<רינת וייגלר: הלשכה המשפטית, משרד הרווחה.

<רינת וייגלר: אני רוצה להעיר בהקשר הזה אמנם לפי החוק לפקידי סעד יש אפשרות ליזום הליך, אבל קודם כל צריך לפנות לפקידי סעד.

<רינת וייגלר: פקידי הסעד לא ייזמו כניסה לתוך המשפחה ובוודאי לא במצב שלא פנו אליהם.

<רינת וייגלר: שנית, הם גם בעצם לא מיומנים לייצוג בבית המשפט אלא בית משפט לנוער.

<רינת וייגלר: נקודה שלישית שחשובה מאוד לדעתי בהקשר של החוק הזה, שיש כאן העצמה גדולה מאוד של מתן כוח גדול בידי הנפגעים.

<רינת וייגלר: זאת אומרת, זה לא ייצוג על ידי פרקליטות שיש לה כל מיני הנחיות, זה הרי לא ייצוג ישיר של הבן אדם אלא היא באת כוח היועץ המשפטי.

<רינת וייגלר: יש כאן בעצם ייצוג ישיר של נפגע העבירה ובזה לדעתי יש גם העצמה הרבה מעבר לייצוג הספציפי בהליך המשפטי.

<הדס גבריאל זני: אני חושבת שנוצר כאן תיקון של עיוות שהיה בחוק כי לנאשם כן יש זכות לקבל סניגור מטעם הסנגוריה הציבורית וחשוב לומר את זה.

<הדס גבריאל זני: שנית, אנחנו נכשיר צוות של עורכי דין שתהיה להם מומחיות ספציפית בנושא הזה כי זה מאוד מאוד חשוב.

<הדס גבריאל זני: נעשה זאת גם בשיתוף פעולה עם איגוד מרכזי סיוע למרכזי עבירה.

<הדס גבריאל זני: אנחנו נכונים לעשות את ה.

<הדס גבריאל זני: אני חושבת שזה תיקון מאוד מבורך.

<הדס גבריאל זני: כל הדיונים על נזק ממשי, על מדוע הפרקליטות לא מגישה בקשות, אלה דיונים שכבר נדונו וכעת אנחנו רוצים להתחיל לייצג.

<הדס גבריאל זני: אנחנו מוכנים לזה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה הערה אחת שתייצג גם את הצד השני.

ניסן סלומינסקי: אצלנו במשפט העברי מקובל "וחי אחיך עמך".

ניסן סלומינסקי: הכוונה כאן שאחרי שאדם משלם את חובו לחברה, הוא נקרא אחיך וצריך גם לסייע לו לחזור לחברה ולא להישאר מנודה לכל החיים ובתנאי שבאמת הוא חזר.

ניסן סלומינסקי: לכן, כשעושים את זה, כמובן שהדבר הראשון שצריך לעשות זה להסתכל על הנפגע עצמו אבל מצד שני צריך לעשות זאת בגישות מסוימת כדי לא לפגוע בנאשם יכול להיות שהוא שילם את חובו ורוצה לחזור ולא לפגוע.

ניסן סלומינסקי: צריך תמיד לעשות זאת בשום שכל.

<ליאת קליין: אני רוצה להגיד משפט.

ניסן סלומינסקי: את קבועה אצלנו.

ניסן סלומינסקי: נמצאת כאן כל יום.

זאב בנימין בגין: עושה עבודה מעולה.

זאב בנימין בגין: תמשיכי לנדנד כאן.

ניסן סלומינסקי: היא לא צריכה לנדנד.

ניסן סלומינסקי: ראית איך העברת את החוקים מהיום למחר.

ניסן סלומינסקי: אתמול שני החוקים עברו.

<ליאת קליין: אני כן רוצה להתחבר לשני הדברים וקודם כל לברך.

<ליאת קליין: זה דיון להכנה לקריאה שנייה ושלישית ואני רוצה לומר המון תודה.

<ליאת קליין: אני גם רוצה לומר שנפגשנו עם שרת המשפטים מיד עם כניסתה לתפקיד, היא התחייבה שזה יטופל ויעבור במושב הזה ואכן היא עמדה בזה.

<ליאת קליין: אני רוצה לומר על זה תודה ותודה גם לאגף לסיוע משפטי שלוקח את זה על עצמו ברצינות הראויה.

<ליאת קליין: אני כן רוצה לומר שהחוק הזה נעשה אחרי הרבה מאוד מחשבה, גם חוק המגבלות עצמו וגם התיקון הזה.

<ליאת קליין: זה נעשה באמת מתוך הרצון לאזן גם בין אותו נאשם שחוזר לחברה.

<ליאת קליין: זה לא חוק עונשין.

<ליאת קליין: המטרה היא לא להעניש אותו אלא למנוע פגיעה נוספת ולמנוע איזשהו נזק מיותר לשני הצדדים.

<ליאת קליין: החוק הזה כן מאזן את זה ואני חושבת שאנחנו עושים כאן תיקון חשוב.

<ליאת קליין: לגבי השאלה הקודמת, אני חושבת שחוץ מהיידוע והעדכון, אולי משרד המשפטים יכול לדבר על איזשהו קמפיין ליידע על הזכות הזאת ועל התיקון החדש שהוא עושה.

ניסן סלומינסקי: למרות שעוד לא אישרנו את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית, ביקשנו כבר מוועדת הכנסת שתשחרר את זה מחובת הנחה כדי שגם ביום העמוס והנורא הזה, האחרון למושב זה, הוא יעלה לדיון, יאושר ויהפוך לחוק כך שלא נצטרך לחכות עד המושב הבא.

ניסן סלומינסקי: זה יאושר וזה יעלה להצבעה במליאה.

זאב בנימין בגין: אתה ביקשת שיידעו אותך או אותנו אחרי הבירור.

זאב בנימין בגין: אני מציע – אני מקווה שלא תיפגע – שתהיה הקצבה של זמן לעניין הבירור.

זאב בנימין בגין: עכשיו קיץ, נוסעים, באים, קייטנות, ילדים, קשה לעשות דברים, אחר כך חגים, אבל מתי שהוא בסמוך לתחילת המושב.

<נועה ברודסקי לוי: זה נושא שקשור לדיון שכבר ערכנו ואמרנו שנעשה המשך מעקב אחרי יישום חוק זכויות נפגעי עברה.

<נועה ברודסקי לוי: אפשר שאם ייקבע דיון בקרוב, הם יצטרכו לתת את התשובה עד הדיון הזה.

ניסן סלומינסקי: אתה תעדכן את נועה.

ניסן סלומינסקי: נקיים ישיבת מעקב אחר הדיון שקיימנו.

<נועה ברודסקי לוי: הפרקליטות צריכה להעביר את המידע.

ניסן סלומינסקי: בלי קשר לזה, אתה תעשה את ההשתדלות שלך כמה שיותר מהר ותעמוד בקשר עם נועה ותדווח לה.

ניסן סלומינסקי: בסדר?

<אורי שלומאי: יבוצע.

אורי מקלב: אני רוצה להודות על כך שאנחנו מגיעים לקריאה שנייה ושלישית של החוק הזה מכיוון שבדיונים הקודמים שהיו כאן הוצף דבר אחד שהוא מאוד חשוב.

אורי מקלב: המקרה הזה של נפגעי מין, הקשר שיכול להיות הרבה יותר מעבירה אחרת בין הפוגע לבין הנפגע מכיוון שחלק גדול מהעבירות האלה נעשות דווקא בסביבה הקרובה.

אורי מקלב: לכן, גם מתוך הניסיון שלנו בעבר, דווקא הקרבה, דווקא חזרת המצב, לכן אנחנו כאן מחמירים.

אורי מקלב: החלק הזה שיש לנו כאן, אנחנו צריכים למדוד את מידת הפגיעה בנפגע, בקרבה, אני חושב שההתערבות יותר מדי עמוקה.

יעל גרמן: הערנו על כך.

יעל גרמן: הם אמרו שהולכים לקולה בנושא הזה.

אורי מקלב: זה לא סותר.

ניסן סלומינסקי: זה לא סותר.

ניסן סלומינסקי: אם צריך להיות דיון על הנושא הזה, במסגרת המתאימה.

ניסן סלומינסקי: כאן זה בא רק לסייע ולהוריד מגבלה.

ניסן סלומינסקי: אם עד היום הייתה מגבלה שמי שמרוויח מעל סכום מסוים לא זכאי לסיוע משפטי, למרות שהוא נפגע, כאן אנחנו באים ומסירים את המגבלה הזאת ומאפשרים לכל אחד לקבל את הסיוע המשפטי.

ניסן סלומינסקי: דיברנו גם על האקטיביות.

אורי מקלב: אני חוזר ואומר שיש פוגעים שעברו כל מיני סדנאות ועברו טיפולים שונים.

אורי מקלב: אנחנו רוצים שהם יחזרו לחברה.

ניסן סלומינסקי: את זה הזכרתי ודיברתי על זה.

אורי מקלב: אנחנו רוצים שיהיה לו מקום עבודה ושלא יחזור לפשע.

יעל גרמן: כיוונת לדעת גדולים.

ניסן סלומינסקי: אמרתי שזה שריצה עונשו לחברה נחשב כאחיך.

אורי מקלב: אנחנו יודעים את הבעייתיות בעניין הזה, אבל.

ניסן סלומינסקי: אפשר להקריא.

<נועה ברודסקי לוי: לפני כן, הערה קטנה.

<נועה ברודסקי לוי: נאמר כאן אבל רציתי שבכל זאת זה יחודד.

<נועה ברודסקי לוי: בדברי ההסבר – יש את סעיף 4 לחוק הסיוע המשפטי שקובע שיינתן שירות משפטי כאשר יש סיכוי סביר לקבלת אותה בקשה – נאמר שלעניין הזה ייבדק הנושא של הנזק הנפשי.

<נועה ברודסקי לוי: רציתי בכל זאת איזושהי התייחסות למה ייבדק כדי שלא תהיה פגיעה יתר על המידה בפרטיות של הנפגע.

<נועה ברודסקי לוי: רק לשם ההבהרה.

<הדס גבריאל זני: אני חושבת שמה שנדרש בחוק.

<הדס גבריאל זני: הרי צריך להגיש חוות דעת מסוימת לבית המשפט וזה משהו שאנחנו נידרש לו.

<הדס גבריאל זני: כפי שמוריה אמרה, אנחנו ניישם את החוק הזה לקולה.

<הדס גבריאל זני: זאת אומרת, על מנת שלא יוגשו בקשות סרק, ובית המשפט גם עמד על זה בפסיקה, אנחנו נצטרך להגיש את זה כמו שצריך.

<הדס גבריאל זני: זאת הכוונה לעניין הנזק הנפשי.

אורי מקלב: מקובל בחקיקה לעשות דבר הזה?

אורי מקלב: זה לא בתקנה?

אורי מקלב: למה זה צריך להיות בחקיקה?

אורי מקלב: בסנגוריה הציבורית יש מדידה האם יש סיכוי סביר או לא?

יעל גרמן: כן.

<נועה ברודסקי לוי: בחוק הסיוע המשפטי יש סעיף שמתייחס לנושא של הסיכוי הסביר.

<נועה ברודסקי לוי: זה לא שכאן עושים איזשהו שינוי.

<נועה ברודסקי לוי: אני ביקשתי הבהרה איך זה ייבדק.

<הדס גבריאל זני: בכל תיקוני החקיקה שיש לנו בנושא, תיקוני חקיקה שפוטרים ממבחני הזכאות הכלכלית, תמיד מתייחסים להיבט של סיכוי משפטי - אנחנו בכל זאת גוף משפטי - וזאת ברירת מחדל.

ניסן סלומינסקי: אם לא תהיה הבקרה הזאת ויגישו, בסוף יהיה זאב זאב.

ניסן סלומינסקי: אחרי שבית המשפט יראה עוד פעם ועוד פעם שזה לא רלוונטי, כאשר יגיע משהו אמיתי, הוא כבר יתייחס לזה במעין זלזול.

זאב בנימין בגין: תפקידנו לחסוך בזמנו היקר של בית המשפט.

זאב בנימין בגין: בכל מקרה הסחבת היא רבה.

אורי מקלב: בינתיים אנחנו אומרים שיש מספר נמוך.

ניסן סלומינסקי: דיברנו גם על זה.

ניסן סלומינסקי: יש מעט מאוד.

<אורי שלומאי: עוד הערה קטנה בהמשך להערתה של נועה.

<אורי שלומאי: אנחנו כתבנו בדברי ההסבר כאשר יהיה בסיס סביר.

<אורי שלומאי: בסיס סביר זה מבחן מאוד רחב.

<נועה ברודסקי לוי: נקריא את הצעת החוק.

<נועה ברודסקי לוי: הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 14) (סיוע משפטי לנפגעי עבירות מין בהליכים לפי חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה), התשע"ה-2015 תיקון התוספת בחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972, בתוספת, אחרי פרט 7 יבוא: "8.

<נועה ברודסקי לוי: לנפגע עבירת מין, בכל הנוגע להליכים לפי חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה, התשס"ה-2004, וסעיף 3 לא יחול".

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 14) (סיוע משפטי לנפגעי עבירות מין בהליכים לפי חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה), התשע"ה-2015?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: יישר כוח גם לכם, גם לגופים הציבוריים וגם למערכת שלכם.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: נמשיך הלאה לעשות כמיטב יכולתנו בסיטואציות האלה.

ניסן סלומינסקי: תודה.