ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 47, 2015-07-29 09:03

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: ה-29 ביולי 2015, י"ג באב התשע"ה, השעה 09:03.

אלי אלאלוף: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: אני שמח לציין את נוכחות חברי הכנסת מאיר כהן אישה הנגב, דוקטור אחמד טיבי לא איש הנגב אבל אני בטוח שאוהב את הנגב.

אחמד טיבי: אוהב את הנגב.

אלי אלאלוף: ואני איש באר שבע.

אלי אלאלוף: אנחנו מתכנסים ביוזמתו של דוקטור אחמד טיבי שהביא לידיעתנו את המצב המאוד קשה של מחלת מלטה כפי שמופיעה בז'רגון היום יומי ושבסוף פוגעת באוכלוסייה.

אלי אלאלוף: בהתחלה היא מתעוררת בדרך כלל בצאן.

אלי אלאלוף: אנחנו נצפה בסרטון ואחר כך ניתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: בוקר טוב אדוני.

אחמד טיבי: יש עלייה בהידבקות והיפגעות ממחלת הברוצלוזיס, הרי היא קדחת מלטה.

אחמד טיבי: הייתה כתבה, נדמה לי בערוץ 1, שחשפה את ההתפשטות שחלה לאחרונה אבל אנחנו יודעים על עליות ומורדות בשיעור התחלואה בקדחת מלטה בשש, שבע, שמונה השנים האחרונות בצורה גלית.

אחמד טיבי: רוב הנפגעים מהמחלה הם עקב התפשטות המחלה לאחרונה באזור הדרום אך קיימים גם נפגעים באזור ואדי ערה, גם באזור ירושלים וגם באזור הצפון.

אחמד טיבי: דווח על עשרות מקרים באזורים אלה.

אחמד טיבי: המחלה היא מחלה שמועברת לאדם מבעלי חיים על ידי מגע ישיר או על ידי אכילת מוצרי חלב לא מפוסטרים או על ידי מגע ישיר עם הפרשות נגועות של צאן וגמלים, אבל בעיקר צאן.

אחמד טיבי: תיתכן גם הדבקה דרך טיפות אוויר למשל בזמן השחיטה.

אחמד טיבי: על פי פקודת הבריאות מ-1940 יש להודיע על כל מקרה ולדווח עליו החל משנת 1951.

אחמד טיבי: אני רוצה לדבר על מגמות התחלואה ונדמה לי שאלה מספרים שנמצאים בפניכם.

אחמד טיבי: בשנת 2009-2010 דווחו לאגף לאפידמיולוגיה – ואלה נתונים שקיבלנו מדוקטור סילביה פסח חי, מנהלת המחלקה לאפידמיולוגיה – על 1,785 מקרים של ברוצלוזיס בבני אדם.

אחמד טיבי: בשנת 2012 דווח על 182 מקרים שזה שיעור של2.

אחמד טיבי: 3 למאה אלף.

אחמד טיבי: שנה אחרי כן, בשנת 2013, דווח על 322 מקרים ברוצלוזיס.

אחמד טיבי: בשנת 2014 דווח על 598 מקרים בבני אדם כמובן.

אחמד טיבי: מה-1 בינואר 2015 ועד 30 ביוני 2015 דווח לאגף לאפידמיולוגיה על 217 מקרי ברוצלוזיס בבני אדם.

אחמד טיבי: כלומר, בשנת 2014 חלה עלייה משמעותית של 83 אחוזים במספר המקרים לעומת שנת 2013 וכן חלה עלייה בשיעור התחלואה מארבעה למאה אלף ל-7.3 למאה אלף.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה למה זה קורה, למה יש התפרצויות ולמה אנחנו כאן.

אחמד טיבי: ברשותך, אדוני, אני אבקש מאחמד, העוזר שלי, להציג את הכתבה הזאת ששודרה בערוץ הראשון ולאחר מכן נאמר כמה מלים.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: (הקרנת סרטון).

אחמד טיבי: אני חושב שהכתבה מבהירה היטב את הבעיה ואת המצוקה.

אלי אלאלוף: מתי שודרה הכתבה?

אחמד טיבי: לפני כחודש.

אחמד טיבי: בעקבות הכתבה פנו אלי אנשים מהדרום, גם יהודים וגם ערבים, כדי להעלות את הנושא בפני הוועדה.

אחמד טיבי: יש כאן כמה שאלות.

אחמד טיבי: מה האחריות של משרד החקלאות ומשרד הבריאות לנושא ומה הם עושים.

אחמד טיבי: מה עושה הממשלה באמצעות שני המשרדים שיש להם נגיעה ישירה לנושא כדי להדביר את המחלה בצורה ברורה.

אחמד טיבי: התפשטות מחלת קדחת מלטה בצורה כזאת מזכירה מדינות עולם שלישי וזה לא מצב הרפואה בארץ.

אחמד טיבי: מצב הרפואה בארץ הוא מצב טוב יחסית למדינות אחרות אבל בנקודה הזאת המצב הוא כפי שקיים במדינות עולם שלישי וקדחת המלטה פוגעת בכולם.

אחמד טיבי: היא לא מבדילה בין איקס ל-וואי.

אחמד טיבי: כבר היו תקופות שהייתה ירידה דרסטית בהתפשטות המחלה הזאת אבל עכשיו היא עולה.

אחמד טיבי: זה מחייב את כולנו ולכן יזמתי את הדיון הזה ולכן הזמנו את כל הנוכחים מהדרום הנוגעים בדבר יחד עם הגורמים המתאימים במשרדי הממשלה.

אחמד טיבי: נדמה לי שנמצאים כאן

אחמד טיבי: גם נציגי משרד הבריאות וגם משרד החקלאות.

אחמד טיבי: אני אומר שהגיע הזמן שהוועדה בראשותו של חבר הכנסת אלאלוף תשמע דיווח, נתונים ומה אתם מתכוונים לעשות.

אחמד טיבי: עד כאן ההקדמה אדוני היושב ראש.

אחמד טיבי: נמצאים כאן נציגים ישירים מהדרום, נציגי אגודת מגדלי הצאן הבדואים ועוד.

אחמד טיבי: הייתה בעיה של פתיחת תיקים במס הכנסה והקשר של זה לחיסון- אנחנו נרצה לשמוע על כ - והאם עדיף חיסון או השמדת עדרים שלמים נגועים עם פיצוי מלא וכדומה.

אחמד טיבי: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: שוב אני מודה על היוזמה להביא את הנושא לדיון כאן בוועדת הבריאות.

אחמד טיבי: אגב, לפרוטוקול.

אחמד טיבי: עמיתי חבר הכנסת טלב אבו עראר היה צריך להיות כאן כי גם הוא מהדרום, אבל אביו חלה ולכן הוא מתעכב.

אחמד טיבי: אני מתנצל בשמו.

מאיר כהן: בוקר טוב, שלום לכולם.

מאיר כהן: אני בקיא בתופעה.

מאיר כהן: אני ניהלתי בזמנו שיח, עת זה לא היה בממדים האלה של שניים ביום.

מאיר כהן: נאמר בצדק שמתנהל סחר שהוא פרוץ לכל מקום.

מאיר כהן: כלומר, יש כבר דבר שניתן לעשות לפני שאנחנו מפעילים את משרד הבריאות וזה פשוט למחוק את השוק הזה.

מאיר כהן: ברהט בשעה 5:00 בבוקר יש שוק וראינו זאת בכתבה כאשר יודעים מראש שיש סחר בבעלי חיים נגועים.

מאיר כהן: אמרתי שהדבר הראשון שצריך לעשות זה להביא את המשטרה, להביא את רשויות האכיפה ולדאוג שהשוק הזה ייסגר.

מאיר כהן: מעבר לכך.

מאיר כהן: אני לא בטוח – ויענו לי אנשי משרד הבריאות - שהיום הפריסה של משרד הבריאות מגיעה לכל הפזורה הבדואית, לרבות למקומות הלא מוכרים.

מאיר כהן: אני לא יודע.

מאיר כהן: האם אנחנו מטפלים רק כאשר זה מגיע לחדר המיון בסורוקה או שבשילוב מערכות אנחנו יכולים להגיע לכל פינה בנגב?

מאיר כהן: אפשר להגיד שזה בצפון ובירושלים, אבל המספרים הם זניחים לעומת מה שקורה בנגב.

מאיר כהן: ליבת העניין היא בנגב.

מאיר כהן: אנחנו רוצים לשמוע תשובות של משרד החקלאות ומשרד הבריאות אבל שזה לא יתווסף לעוד הרבה מאוד נושאים שבנגב שהם מוזנחים.

מאיר כהן: כל פעם אנחנו מוצאים עוד ועוד למרות שאני חייב לציין שבבית חולים סורוקה שאני מאוד אוהב אותו, עושים כמיטב יכולתם אבל גודש הבעיות הוא ממש מדאיג.

מאיר כהן: תודה לאחמד טיבי שהעלה את הנושא הזה שהוא חשוב מאוד ואמרת משפט נכון, שהוא לא מאפיין.

אחמד טיבי: הוא לא כמו הממשלה, הוא לא מבדיל.

מאיר כהן: הוא כמו הממשלה.

מאיר כהן: הממשלה מבדילה.

אלי אלאלוף: בשם משרד החקלאות.

<נדב גלאון: מנהל השירותים הווטרינריים.

<נדב גלאון: אני חושב שבמצגת שרציתי להציג יש כמה גרפים שכדאי להציג.

מאיר כהן: אתה היית בכתבה?

<נדב גלאון: כן.

<נדב גלאון: אני הייתי בכתבה.

מאיר כהן: ודיברת על סדרי עדיפות.

<נדב גלאון: אני דיברתי על סדרי עדיפות אבל.

<נדב גלאון: תודה רבה כבוד היושב ראש.

<נדב גלאון: שמי נדב גלאון ואני מנהל השירותים הווטרינריים.

<נדב גלאון: נמצא אתי כאן המנהל המכהן של לשכת הנגב בשירותים הווטרינריים, דוקטור מרסלו מיקוליצקי, גלעד אלירז שהוא עוזר מנכ"ל משרד החקלאות, דוקטור דניאלה גלבוע שמקדישה 95 אחוזים מזמנה רק למחלת הברוצלוזיס ובעיקר בנגב.

אלי אלאלוף: כבר לא נשאר לה זמן לעבוד.

<נדב גלאון: נשאר.

אלי אלאלוף: למרות העבודה, זה המצב.

<נדב גלאון: אני אתחיל בכתבה.

<נדב גלאון: הכתבה, כדרכן של כתבות, הכתבת ראיינה אותי חצי שעה אבל בחרה מה שהיא רוצה.

<קריאה: לא רק אותך.

<נדב גלאון: תודה.

<נדב גלאון: אני אציין שזה לא מה אנחנו מתכננים לעשות אלא אנחנו כבר עושים.

<נדב גלאון: העובדה שאנחנו כבר עושים היא העובדה שאנחנו הגדרנו תכנית חומש של משרד החקלאות שלמעשה התחילה כבר בתחילת 2014, הגדרנו אזור ואזור הנגוע בנגב.

<נדב גלאון: יש אזור מוגדר מיוחד ומשרדי הממשלה, כולל האוצר, מודעים לו.

אלי אלאלוף: איזה אזור?

<נדב גלאון: האזור הזה שתחום כאן שהוא בעצם הנגב.

<נדב גלאון: זה הקו הצפוני שלו, זה הקו הדרומי שלו וגבולות ירדן ומצרים.

<נדב גלאון: מגדירים אזור שהוא במיוחד נגוע במחלה.

<נדב גלאון: לא נתייחס כאן כרגע לגבי שאר המדינה שחבר הכנסת טיבי התייחס.

<נדב גלאון: ברגע שיש אירוע, מתייחסים בישראל כאל מדינה חופשית מהמחלה.

מאיר כהן: סליחה שאני מתפרץ, אבל אני צריך ללכת.

מאיר כהן: היום זה יום מוטרף בכנסת.

מאיר כהן: השוק הזה ברהט שהוא תחת אחריות שלכם, מה קורה אתו?

<נדב גלאון: השוק לא תחת אחריות שלנו.

מאיר כהן: אבל האכיפה היא שלכם.

<נדב גלאון: הוא שוק עירוני.

<נדב גלאון: ראש העיר רהט נפגש אתי לפחות חמש פעמים בשנתיים אחרונות.

<נדב גלאון: ברהט בשבוע הבא מתחילים לנקות את העדרים ממחלת הברוצלה.

<נדב גלאון: יחד עם ניקוי העדרים ממחלת הברוצלה בעיר רהט, ביקשנו מראש העיר גם למנוע את קיומו של השוק הבלתי חוקי, כי זאת סמכותו, והדבר השני הוא למנוע את השחיטה השחורה שנעשית כמעט תחת כל עץ רענן.

<נדב גלאון: אלה משימות של הפיקוח העירוני שבהחלט משרד החקלאות מוכן לעזור בהן.

מאיר כהן: בהנחה שהפיקוח העירוני לא עובד כמו שצריך, אתם נותנים לתופעה להימשך?

<נדב גלאון: יש חוסר סמכות לבוא לגבעה - - -

מאיר כהן: אני לא מדבר אתך על גבעה.

מאיר כהן: תדייק.

מאיר כהן: אני מדבר אתך על שטח במרכז רהט שיש בו סחר, שרואים את בעלי החיים, שיודעים שהם חולים.

מאיר כהן: אתה אומר לי שבעצם אתה לא יכול לעשות כלום.

<נדב גלאון: אני אומר שכמו שראינו, ברגע שמנסים לעשות ברהט דברים בכוח, ראינו מה התגובות.

<נדב גלאון: יש לנו יחידת אכיפה במשרד החקלאות.

<נדב גלאון: עדיין זה לא פשוט לבוא לרהט - - -

מאיר כהן: הייתי ראש עיר בדימונה במשך עשר שנים.

מאיר כהן: היחידות שלכם כנראה שבישובים היהודיים עובדות מצוין ומדויק.

מאיר כהן: מה קרה?

מאיר כהן: למה אתם לא יכולים לעשות את זה ברהט?

<נדב גלאון: אני מניח שראש העיר של דימונה ידע איך למנוע לחץ.

מאיר כהן: אני לא מטיל ספק באלקרנאווי, הוא ראש עיר מצוין.

<נדב גלאון: אני בוודאי לא מטיל ספק.

<נדב גלאון: אני רק אומר שצריך להיות שיתוף פעולה.

<נדב גלאון: השוק הזה מתקיים כנראה מימי אברהם אבינו וזה לא משהו שהתחיל בשנתיים האחרונות.

<נדב גלאון: לפני שנה הייתה פתיחה של השוק באופן רשמי.

<נדב גלאון: פתחנו אותו והסתבר שמכיוון שאין להם זכויות על הקרקע והשטח הוא שטח פרטי, יש שם בעיות חוקיות.

<נדב גלאון: בשבוע הבא אנחנו מתחילים לנקות את רהט.

<שי דרומי: תמיד זה יהיה שבוע הבא.

<שי דרומי: זה לא יקרה.

<נדב גלאון: אני אסביר משהו.

מאיר כהן: שי דרומי, משרד החקלאות הוא לא אויב שלנו.

<שי דרומי: במקרה הזה הם אויבים.

<נדב גלאון: אני אומר שאנחנו התחלנו תכנית לפני שנה וחצי.

<נדב גלאון: דבר ראשון שעשינו, אמרנו שצריך ללמוד את מצב המחלה בנגב.

<נדב גלאון: מצב המחלה בנגב לא היה ידוע.

<נדב גלאון: התכנית הקודמת, כפי שציין חבר הכנסת טיבי, התקיימה בשנות ה-90 וגם אמרו זאת בכתבה.

<נדב גלאון: עד שנת 2012 לא הייתה תכנית סדורה.

<נדב גלאון: היה מה שנקרא מתווה פה ומתווה שם.

<נדב גלאון: נתקלו בעדר, ניקו אותו.

<נדב גלאון: הדברים לא נבדקו על ידי דגימות, החיסון היה חלש וכל הדבר מגובה בנתונים.

<נדב גלאון: אמרנו שלפני שמתחילים להוציא כספי ציבור צריך לבדוק מהו המצב לאשורו ולעשות מיפוי.

<נדב גלאון: אני חושב שכל רופא בקהל יודע שלפני שמתחילים לטפל במחלה, צריך להבין איך היא מועברת ואיך היא נגרמת.

<נדב גלאון: תנועת העדרים בנגב היא לא כמו תנועת העדרים בצפון הארץ.

<נדב גלאון: זאת לא רפת של קיבוץ שיודעים איפה היא נמצאת והיא לא זזה.

<נדב גלאון: יש תנועה בלתי סדורה.

<נדב גלאון: הרבה העברות נעשות ללא ידיעה של הרשויות וזה בניגוד לחוק.

<נדב גלאון: לכן גם פיצוי לא יכול להינתן במסגרת פקודת מחלות בעלי חיים שיודעת לפצות מכיוון שברגע שיש הפרות של הפקודה, לא ניתן לפצות.

<נדב גלאון: לכן אמרנו שקודם מיפוי ואחר כך ניקוי.

<נדב גלאון: הגענו לשלב הניקוי.

<נדב גלאון: בשלב הניקוי צריך תקציב ייחודי של האוצר, ראשית, מכיוון שהסכומים גדולים, ושנית, מכיוון שזה לא יכול להיעשות במסגרת הפקודה - זה הייעוץ המשפטי והוא נשמע הגיוני - מכיוון שרוב העדרים ברהט שהולכים לנקות אותם עכשיו פעלו בניגוד לפקודה.

<נדב גלאון: היו שם הפרות של העברת בעלי חיים, יש שם חוסר סימון, יש שם חוסר חיסון ואלה הכול חובות של המגדל.

<נדב גלאון: לכן התחלנו לחסן.

<נדב גלאון: אחד הדברים שעשינו לפני שנה ומעלה, נותנים את כל החיסון והסימון חינם וגם החלפנו את מנהל הלשכה ועכשיו יש לנו מנהל לשכה רציני, דינאמי, עובד ויוזם לא מחכה שיתקשרו אליו.

אלי אלאלוף: מנהל לשכה הוא ברמה מחוזית?

<נדב גלאון: יש לנו שתי לשכות אזוריות ודוקטור מרסלו מיקוליצקי מנהל הלשכה בנגב.

<אליס גרוס: אני הייתי הקודם.

אלי אלאלוף: סליחה, לא קיבלת את רשות הדיבור.

<נדב גלאון: כבוד היושב ראש, אפשר לראות בשקף הזה שבשנות ה-90 הייתה תכנית שליטה מכיוון שהתחלואה הייתה גבוהה על פי נתוני משרד הבריאות.

<נדב גלאון: באותן שנים, אותו דוקטור שיש לו שם טוב, אמר שהחיסון הוא פלסטר וכולי וכולי.

<נדב גלאון: אגב, אני אציין שכל מדינה בעולם שמתמודדת עם מחלת קדחת מלטה עושה את זה קודם כל על ידי חיסון והחיסון הוא לגדיות ולטליות הצעירות וזה מונע יחסית את ההדבקה אבל לא לחלוטין.

אחמד טיבי: מה השלב הבא אחרי חיסון?

<נדב גלאון: השלב הבא הוא ניקוי העדרים וזה השלב שאנחנו מתחילים בו בשבוע הבא.

אלי אלאלוף: אתם מתחילים בבת אחת?

<נדב גלאון: זה תלוי תקציב.

<נדב גלאון: אנחנו ביקשנו לעשות את רהט, קראנו לזה רהט תחילה, שהיא עיר גדולה ושיתוף הפעולה עם ראש העיר הוא מצוין וכך גם עם הרופא העירוני ועם הרופא המטפל.

<נדב גלאון: אנחנו מתחילי בשבוע הבא.

<נדב גלאון: להערכתנו תוך מספר שבועות – זה תקציב של 1.3 מיליון שקלים – מנקים את רהט.

<נדב גלאון: רהט צריכה להוות דוגמה לשאר המקומות.

אלי אלאלוף: מה התקציב לו אתם זקוקים?

<נדב גלאון: אנחנו ביקשנו מאה מיליון שקלים לכלל הפעילות.

<נדב גלאון: בתכנית בשנות ה-90 הוציאו שלושים מיליון שקלים.

אחמד טיבי: כמה זמן תארך התכנית?

<נדב גלאון: אנחנו ביקשנו לעשות אותה בזמן הקצר ביותר שזה אומר תך שנה-שנתיים.

<נדב גלאון: כמובן שזה גם מייקר את ההוצאות כי יידרשו יותר משאבים של תקציב וכוח אדם כדי לעשות את זה בבת אחת.

<נדב גלאון: אין כאן עניין של כל הארץ.

<נדב גלאון: בשאר הארץ, אמרתי, כל עדר שאני מגלה, אנחנו מנקים אותו במסגרת הפקודה.

אחמד טיבי: מישהו הזכיר תכנית חמש שנתית.

<נדב גלאון: כן.

<נדב גלאון: אנחנו הזכרנו.

<נדב גלאון: התכנית חמש שנתית אמרה קודם כל שנה ראשונה עושים מיפוי, חסיון, הגברת ההסברה ואחר כך עוברים לשלב הניקוי.

<נדב גלאון: בשלב הניקוי אחרי רהט אנחנו מתכוונים להיכנס לחורה, לביר אדר, לאותם עדרים, 250 עדרים שמקבלים היתרי מרעה והם גם מסכנים על ידי המעבר צפונה וגורמים להפצת המחלה.

<וילמה מאור: המאה מיליון שקלים הם רק לדרום?

<נדב גלאון: מאה מיליון שקלים הם לדרום.

אלי אלאלוף: מה מצב המשא ומתן על התקציב הזה?

<נדב גלאון: נמצא כאן נציג האוצר ונמצא כאן נציג המנכ"ל.

<נדב גלאון: אפשר לשאול אותם.

אלי אלאלוף: נציג האוצר, מה מצב התקציב?

<עלי בינג: רפרנט חקלאות באגף התקציבים, משרד האוצר.

<עלי בינג: כמו שאמר דוקטור נדב גלאון, אנחנו כבר במשא ומתן עם המשרד מזה זמן מה על הנושא הזה.

אלי אלאלוף: מה זה זמן מה?

<עלי בינג: אני חושב שמספר חודשים אנחנו יודעים על הנושא.

<עלי בינג: הבנו את החשיבות שלו ולכן עוד במציאות של תקציב המשכי אישרנו תקציב בשביל רהט תחילה.

<עלי בינג: כמו שאמר דוקטור גלאון מדובר במאה מיליון שקלים שאושרו במציאות שהין לנו תקציב.

<עלי בינג: כיום אנחנו נמצאים עם משרד החקלאות במשא ומתן על כלל תקציב המשרד כאשר הדרישה הזאת לכלל הנושא היא חלק מהדרישות.

<עלי בינג: אני מניח שבשבועיים הקרובים נדע.

אלי אלאלוף: אם הייתה מגיפה בנושא אחר היום מחכים לתקציב של שנה הבאה?

<עלי בינג: לא חיכינו.

אלי אלאלוף: אני גר בבאר שבע ואמרו לי ששם קיימת אותה תופעה.

אלי אלאלוף: אני אמשיך להיות בסכנה?

<עלי בינג: המבצע כבר מתחיל.

אלי אלאלוף: מתחיל ברהט.

אלי אלאלוף: אין לנו יכולת להתמודד במספר מקומות בבת אחת?

<עלי בינג: אנחנו קודם כל צריכים לראות איך זה מתחיל.

אלי אלאלוף: אין ניסיון?

אלי אלאלוף: צריך להתחיל מיד בכמה מקומות בבת אחת ולא להסתפק בפסיק כזה.

אלי אלאלוף: לדעתי זה חוסר אחריות.

אלי אלאלוף: אתם מסכנים את תושבי המדינה.

אלי אלאלוף: מה שלא תיתן למשרד החקלאות, אוטומטית ללא חשיבה, ילך לבריאות ולבתי קברות.

אלי אלאלוף: זה מה שאנחנו רוצים?

אלי אלאלוף: זה מה שאתם רוצים?

<גלעד אלירז: כבוד היושב ראש, אפשר להציג ממצאים כלכליים בשני משפטים?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: תיכנסו לטיפול דחוף עם התקציב הנדרש.

אלי אלאלוף: אני מוכן להיות יחד עם חבר הכנסת אחמד טיבי להשפיע על זה.

אלי אלאלוף: זאת מחלה מדבקת.

אלי אלאלוף: קראתי על זה במדינות אחרות בים התיכון, כולל צרפת, וחברים, לא משאירים את זה יום.

אחמד טיבי: כי זה מתפשט.

אלי אלאלוף: ואילו כאן לא ממהרים.

אלי אלאלוף: מה זה ניסיון ברהט?

אלי אלאלוף: אני מקנא ברהט.

אלי אלאלוף: כל הכבוד לראש העיר רהט אבל מה עם ראש שלי?

אלי אלאלוף: האם הוא ישן בעמידה?

אלי אלאלוף: אם זה כך, אנחנו התושבים צריכים לסבול מכך?

אלי אלאלוף: או בפזורה הבדואית שזה עוד יותר קשה?

אלי אלאלוף: אני מבקש ממך נציג האוצר, לעשות שנתחיל לא במקום אחד.

אלי אלאלוף: זאת לא פעולה ניסיונית.

אלי אלאלוף: לפי החומר שקראתי, יש לנו ניסיון מוצלח מזה שנים רבות.

אלי אלאלוף: אני בטוח שהידע נשאר במשרד החקלאות.

<גלעד אלירז: אני יועץ למנכ"ל משרד החקלאות.

<גלעד אלירז: המשך לדבריו של דוקטור גלאון, אנחנו מבינים את דחיפות הבעיה.

<גלעד אלירז: אנחנו הכנו תכנית עבודה מסודרת שמצמצמת את טווח הזמנים.

<גלעד אלירז: מדובר כאן על תכנית של שנה אחת בלבד.

<גלעד אלירז: המשמעות היא כמובן משמעות תקציבית של מאה מיליון שקלים.

<גלעד אלירז: התכנית מפרטת גם מבחינת לוחות זמנים וגם מבחינת דרישות כוח אדם ודרישות אחרות.

<גלעד אלירז: אנחנו כמובן רואים את הסוגיה כמו שכבוד היושב ראש ציין וחושבים שמאה מיליון השקלים האלה צריכים להינתן מידית לטובת תחילת הטיפול בבעיה.

<גלעד אלירז: אנחנו לא חושבים שזה במסגרת הדיונים והמשא ומתן בין משרד החקלאות למשרד האוצר על תקציב 2015-2016 אלא אנחנו חושבים שזה צריך להיות תקציב חריג שמיועד כולו ובמידי לטובת הטיפול בבעיה.

אלי אלאלוף: תודה.

<נדב גלאון: כאמור, אנחנו מוכנים להתחיל מיד.

<נדב גלאון: יש כאן עדיין דברים של למידה ולכן אנחנו גם זהירים.

אלי אלאלוף: מה זה למידה?

<נדב גלאון: אני אסביר.

<נדב גלאון: אחת הבעיות הגדולות היא למנוע את חזרתה של המחלה וזה צריך לעשות עם הרבה מאוד הסברה והרבה מאוד הבנה של האוכלוסייה הבדואית.

אחמד טיבי: אתם עושים הסברה?

<נדב גלאון: עושים הסברה.

אחמד טיבי: אולי אתם לא עושים מספיק.

<נדב גלאון: אני את מוחמד אבו פריחה ואת אנשי נווה במדבר פגשתי מספר רב של פעמים, אין ספור פעמים, בשנתיים האחרונות ואנחנו משתדלים להגיע לכל עז ולכל כבש.

<נדב גלאון: אם יינתנו מאה מיליון שקלים, שזה כולל גיוס של כוח אדם כי בכוח האדם הקיים לא ניתן לעשות את כל הנגב בבת אחת.

<נדב גלאון: לדוקטור מיקוליצקי יש היום תשעה אנשים לכל המשימות.

<נדב גלאון: זה כוח אדם של מדינה.

אלי אלאלוף: במסגרת תכנית האב שאתה מדבר עליה, לא תכננתם גם כוח אדם?

<נדב גלאון: ודאי שתכננו.

אלי אלאלוף: בסכום של מאה מיליון שקלים, יש תכנית שלמה?

<נדב גלאון: יש תכנית.

אלי אלאלוף: אפשר לראות את הכול בצורה שיטתית.

<נדב גלאון: כן.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: נציג משרד הבריאות.

<מיכאל גדלביץ: אני רופא מחוז דרום.

<מיכאל גדלביץ: אני מבקש להציג, הנתונים שהמשרד שלנו אוסף.

<מיכאל גדלביץ: לגבי הרקע של מחלת הברוצלוזיס, חבר הכנסת טיבי הציג את השקף הזה.

<מיכאל גדלביץ: אני רוצה לומר מילה לגבי החיידקים שגורמים למחלה הזאת.

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת ישראל אייכלר.

אלי אלאלוף: ברוך הבא.

<מיכאל גדלביץ: יש את החיידק ברוצלה שמאפיין את הפרות, את הבקר, והחיידק מנוטנסיס שמאפיין את הצאן.

<מיכאל גדלביץ: הבורטוס לא קיים היום בארץ.

<מיכאל גדלביץ: יש ניטור אבל באמצעות השמדה וחיסון, החיידק הזה מוגר והמחלה במדינת ישראל מוגרה בבקר.

<מיכאל גדלביץ: ברקע גם צריך לציין שלמחלה קוראים גם קדחת מלטה והיא לא קיימת במלטה כי שם היא מוגרה וכך גם באירופה.

אלי אלאלוף: מה ההיערכות של משרד הבריאות בנושא הזה?

אלי אלאלוף: אנחנו עשינו שיעורי בית וקראנו את כל החומר.

אלי אלאלוף: תאמר לנו מה אתם עושים ותתייחס לפעולות מעשיות.

<מיכאל גדלביץ: מבחינת פעולות מעשיות, אנחנו קודם כל אוספים את המידע כבר שנים וגם את ההתפרצות הזאת זיהינו.

אלי אלאלוף: כמו שראינו, מגיע ילד לבית החולים סורוקה, סיפור כואב מאוד, לא ידעו לטפל בו והתוצאה ברורה וקשה.

אלי אלאלוף: מה, במחלה הזאתלא יודעים לטפל היום בסורוקה או במקומות אחרים?

<מיכאל גדלביץ: יודעים לטפל במחלה.

<מיכאל גדלביץ: הטיפול הוא אנטיביוטי.

<מיכאל גדלביץ: הטיפול לא פשוט.

<מיכאל גדלביץ: אלה שבועות ארוכים של טיפול אנטיביוטי, להבדיל מהרבה מחלות אחרות שצריך לקחת.

<מיכאל גדלביץ: הטיפול לא קל.

<מיכאל גדלביץ: התוצאה לא מבוטחת מראש ויכולים להיות סיבוכים.

<מיכאל גדלביץ: אלה מקרים לא שכיחים אבל יכולים לקרות.

אלי אלאלוף: אתם יודעים להעריך כמה עולה טיפול בחולה אחד כזה?

<וילמה מאור: מה יכולה להיות עלות הטיפול?

<מיכאל גדלביץ: לגבי עלות הטיפול, ביקשנו ופרופסור דוידוביץ יוכל להציג את הנתון הזה שביקשנו.

<נדב דוידוביץ: אני יושב ראש איגוד רופאי בריאות הציבור ומאוניברסיטת בן גוריון בנגב, עוסק הרבה בפערים של בריאות וגם עובד הרבה עם החברה הבדואית.

<נדב דוידוביץ: אני רק אציין שעשינו מחקר בו בדקנו רק לגבי עלויות ישירות של טיפול תרופתי ולא אובדן הכנסה של המשפחה שכמובן מגדיל אותן.

<נדב דוידוביץ: עלות הטיפול במישהו שאובחן עם ברוצולוזיס, בשנה הראשונה שעקבנו, היא פי ארבע מאשר אדם רגיל.

<נדב דוידוביץ: אנחנו מדברים על עלות של כ-5,000 שקלים לשנה.

<נדב דוידוביץ: אנחנו מדברים כאן בדרך כלל על ילדים שהם אוכלוסייה צעירה ובריאה ואלה לא אנשים מבוגרים חולי סוכרת או משהו כזה.

<נדב דוידוביץ: עלות הטיפול היא פי ארבע מאשר אצל אדם רגיל בביקורת.

אלי אלאלוף: כולל האשפוז, אם הוא זקוק לו?

<נדב דוידוביץ: אנחנו מדברים בממוצע.

<נדב דוידוביץ: כמובן שיש כאלה שהעלויות יכולות להיות הרבה יותר גבוהות כמו המקרה המצער שראינו כאן.

<נדב דוידוביץ: אנחנו מדברים בממוצע על עלות של פי ארבע שמגיעה ל-5,000 שקלים לעומת כ-1,200-1,300 שקלים באדם רגיל.

<נדב דוידוביץ: יותר חשוב, על פי מחקרים בעולם אנחנו יודעים שכל שקל שמכניסים – מדובר כאן על מאה מיליון שקלים – ההחזר הוא בין שניים לשלושה שקלים.

<נדב דוידוביץ: עשינו סימולציה של מה יקרה אם יוציאו לפועל את אותה תכנית שדוקטור נדב גלאון דיבר עליה.

<נדב דוידוביץ: זה יחזיר למשק, הוצאות ישירות - בהוצאות עקיפות זה יהיה עוד יותר - על כל שקל שמשקיעים, חיסכון של בין שניים לשלושה שקלים.

<נדב דוידוביץ: לכן זאת פשוט איוולת לא להשקיע עכשיו את הכסף הזה.

אלי אלאלוף: הנתונים האלה ידועים לאוצר?

<נדב דוידוביץ: נפגשנו עכשיו פעם ראשונה.

<נדב דוידוביץ: נשמח להעביר את הנתונים לנציג האוצר.

<נדב דוידוביץ: אני חושב שכולנו יודעים – וחבר הכנסת טיבי יכול להגיד כרופא – שמניעה זה דבר שהוא הכי חסכוני.

<נדב דוידוביץ: משרד הבריאות כבר הרבה שנים עושה תכניות של הסברה אבל אנחנו רוצים לעבוד יחד עם בחורות בדואיות שנמצאות בשירות אזרחי ועובדות גם עם משרד הבריאות וגם עם החברה להגנת הטבע.

אלי אלאלוף: בסוף הדיון תעלו את ההצעות למי שמרכז את הנושא הזה.

<מיכאל גדלביץ: אלה הצעות שהועברו ואנחנו עובדים ביחד.

<מיכאל גדלביץ: לא התחלנו עכשיו בנושא הסברה ושיתוף פעולה.

אלי אלאלוף: מתי הייתה הפגישה המשותפת האחרונה שלכם?

<מיכאל גדלביץ: לפני כשבוע וחצי.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, אתם מודעים לקריטיות של הטיפול בנושא.

<מיכאל גדלביץ: חד משמעית.

אלי אלאלוף: אמרת פגישה של בריאות וחקלאות.

<מיכאל גדלביץ: כן.

<מיכאל גדלביץ: גם חקלאות, גם האוניברסיטה.

אלי אלאלוף: יש איזה מטה?

אלי אלאלוף: אתם מתכנסים בתדירות או לפי הצורך?

<מיכאל גדלביץ: יחד עם השירותים הווטרינריים הקמנו לפני שלוש שנים קבוצת עבודה בנושא הזה.

אלי אלאלוף: והיא ממשיכה ומתכנסת בתדירות?

<מיכאל גדלביץ: כן.

<מיכאל גדלביץ: אנחנו נפגשים.

אלי אלאלוף: אחת לכמה זמן?

<מיכאל גדלביץ: כחצי שנה.

<וילמה מאור: האוצר שותף לכינוסים שלכם?

<מיכאל גדלביץ: לא.

<וילמה מאור: אז איך הוא ידע על החסר בתקציבים?

<וילמה מאור: האוצר לא יודע.

<קריאה: אף אחד לא יודע כלום.

<מיכאל גדלביץ: אני מבקש להדגיש.

<מיכאל גדלביץ: תראו, מאז זיהינו את העלייה בהתפרצות האחרונה, באמת הכנסנו מערכי שיעור ועמיתי דוקטור פרחאן אלסאנע שנמצא כאן מוביל את זה.

<מיכאל גדלביץ: הכנסנו הדרכות בבתי הספר ובטיפול חלב אבל הדגש העיקרי הוא על בתי הספר, בתקווה שמשם הנושא הזה עובר למשפחות.

אלי אלאלוף: יש כאן מישהו ממערכות החינוך של הישובים הבדואים?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: איך זה מתקבל?

<מיכאל גדלביץ: זה מתקבל יפה מאוד.

אלי אלאלוף: מישהו יכול להסביר לנו את זה?

<מוטי חדד: מועצה האזורית נווה במדבר, מועצה ממונה על המגזר הבדואי שהתפצלה מאבו בסמה.

<מוטי חדד: נמצא אתי כאן דוקטור סלימאן שעסק בהיבט של החינוך.

<מוטי חדד: אין ספק שכמועצה שיש בה מעל 65 אלף ראשי צאן, בעיקר ביישוב בילדד, אנחנו מאוד סובלים מהתופעה.

<מוטי חדד: בהחלט נפגשנו גם עם דוקטור נדב כדי לראות איך מקדמים את הטיפול בעניין הזה.

<מוטי חדד: אני חושב שאני מצטרף לדעתו של היושב ראש.

<מוטי חדד: אי אפשר להגיד רהט תחילה אלא לפעול באופן רב מוקדי.

<מוטי חדד: מדובר בבעלי חיים.

<מוטי חדד: היום עשית לו פה אבל מחר הוא מכר אותו במקום אחר.

<מוטי חדד: לכן צריך לפעול באופן רב מוקדי.

<מוטי חדד: הדבר השני הוא שההשמדה היא מרכיב מאוד מאוד קריטי.

<מוטי חדד: הדבר השלישי והיותר חשוב בעניין הזה, לכולם נוח לומר שכולם רק בעלי משקים אבל במגזר הבדואי מחזיקים גם הרבה בעלי חיים בצריכה אישית.

<מוטי חדד: אתה יכול למצוא בית עם חמישה-שישה כבשים.

<מוטי חדד: צריך לדעת לתת מענה גם ברמה של רזולוציה כזאת של מספר פרטים שהם לא בהכרח עסק.

<מוטי חדד: אדם פרטי שמחזיק, צריך לדעת לפצות גם אותו אם לוקחים לו את שני הכבשים החולים שלו ולא לומר שרק מי שיש לו עוסק מורשה, יש לו חיסונים, ורק אותו מפצים.

<מוטי חדד: זה מרכיב מאוד חשוב בפתרון הבעיה כי אתה יכול תמיד לפתור בעיה של משק גדול אבל בבית השכן יש ארבעה כבשים ולא פתרת את הבעיה.

<מוטי חדד: נקודה אחרונה היא רשות דיבור לדוקטור סלימאן קטע של הפעילות האינטנסיבית שעשינו בחינוך יחד עם משרד הבריאות.

אלי אלאלוף: אתה לא נותן לו את רשות הדיבור.

אלי אלאלוף: אנחנו מזמינים אותו, בבקשה, דוקטור סלימאן.

<אלסאנע סלימאן: אני רופא רשותי של מועצה אזורית נווה מדבר.

<אלסאנע סלימאן: לפני שאני אגע בחינוך, אני אומר לנדב גלאון שאנחנו התחלנו בפרויקט שלך לפני כשלוש שנים, אז נפגשנו, ותודה לך על שהתחלת בפרויקט הזה, למדת את הנושא מקרוב ומרחוק, התייעצות שמאלה וימינה, למדת מהפרויקט של שנת 1995 עם הפקת לקחים, עלות ויעילות הפרויקט שלך.

<אלסאנע סלימאן: אבל שכחנו דבר אחד שנפל בין הכיסאות.

<אלסאנע סלימאן: שכחנו את הכאב של התינוקות שחולים במחלה וסבל האימהות.

<אלסאנע סלימאן: התינוק שלה רועד בגלל המחלה.

<אלסאנע סלימאן: במחלה הזאת החום מגיע ל-41 מעלות ולפעמים הוא רועד ורוקד עד המוות, כפי שראינו.

<אלסאנע סלימאן: אנחנו במדינה כל כך מתקדמת בחקלאות ובבריאות אבל במצב הזה אני לא חושב שאנחנו בעולם שלישי אלא בעולם רביעי.

<אלסאנע סלימאן: החיסון והשמדת העדר הנגוע הוא הטיפול היחידי.

<אלסאנע סלימאן: החיסון מצמצם את המחלה והפעילות של משרד הבריאות והשירותים הווטרינריים היא צמצום המחלה ולא ביעורה.

<אלסאנע סלימאן: אני חושב שאנחנו חייבים לבער את המחלה וזה אומר השמדת העדר, לא עדר של חמישים אלף ראש שיוצא למרעה אלא כמו שאמר נדב גלאון, השמדת כל ראש צאן באופן כולל.

<אלסאנע סלימאן: צריך להגיע אליו בכל מקום ואני אחד החיילים שלך בשטח ומוכן לתרום כל מה שאתה רוצה.

<אלסאנע סלימאן: בעניין החינוך.

<אלסאנע סלימאן: בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות, עם דוקטור פרחאן, אנחנו מגיעים לבתי ספר כמעט כל שבוע עם תכנית שנתית של משרד הבריאות.

<אלסאנע סלימאן: אני אחראי על כמעט 22 אלף תלמידים ו-2,500 תלמידים בגני הילדים.

<אלסאנע סלימאן: אנחנו מגיעים כמעט כל שבוע עם תכנית שנתית ועושים זאת מתחילת שנת הלימודים.

<אלסאנע סלימאן: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

<מיכאל גדלביץ: מבחינת התכנית.

<מיכאל גדלביץ: התכנית חייבת להתבסס על שיתוף פעולה אבל אני רוצה להדגיש כאן, וזה כבר נאמר, את הדברים החיוניים של השמדת בעלי חיים נגועים.

<מיכאל גדלביץ: אני מבקש להדגיש את הנקודה שהדגשתי גם בפני החברים מהשירותים הווטרינריים.

<מיכאל גדלביץ: לגבי החיסון לכשעצמו, אני כרופא בריאות הציבור של בני אדם, חושש מהתכנית שיש בה רק את החיסון של הכבשים והעזים.

<מיכאל גדלביץ: אני חושש ממנה כי החיסון הזה לא מונע הדבקה ולא מונע העברה.

<מיכאל גדלביץ: החיסון שנותנים לכבשים מונע הפלות של כבשה אבל לא מונע הדבקה מכבשה לכבשה ולא מונע הדבקה מהכבשה לבעלים.

אחמד טיבי: אם כן, מה הטעם?

אלי אלאלוף: מה המדיניות של משרד החקלאות בעניין הזה?

<מיכאל גדלביץ: אני חושש, וזה אמרתי, שהמהלך הזה לבד, ללא השמדה של הנגועים, אין לי מידע אבל זה עלול להיות מסוכן לבריאות הציבור כשהמהלך הזה מתבצע לבד.

<מיכאל גדלביץ: זה חייב להיות מלווה בהשמדה.

אלי אלאלוף: הבנו.

אלי אלאלוף: נבקש את משרד החקלאות להביע את דעתו בעניין.

<נדב גלאון: אמרנו שיהיה גם חיסון וגם ביעור.

<נדב גלאון: זה לא זה או זה אלא זה גם וגם.

<נדב גלאון: קודם התחלנו בחיסון ועלינו רמה גם הודות לבדואים וגם הודות לתקציב שנתן את זה בחינם.

<נדב גלאון: יש היענות.

<נדב גלאון: עלינו בעשרות מונים וחיסנו פי שלוש או פי ארבע מכפי שחיסנו בשנה הקודמת, אז החיסון עלה שמונה שקלים לראש.

<נדב גלאון: דבר נוסף.

<נדב גלאון: גם אם החיסון אינו מושלם, זה החיסון היחיד שהיום משתמשות בו כל המדינות שמתמודדות עם המחלה הזאת.

אלי אלאלוף: יש חיסון לבני אדם?

<נדב גלאון: אני לא אחראי על בריאות בני האדם.

אלי אלאלוף: משרד הבריאות, יש חיסון לבני אדם?

<מיכאל גדלביץ: אין חיסון.

<מיכאל גדלביץ: אין חיסון מונע.

<מיכאל גדלביץ: יש רק טיפול.

<נדב גלאון: מדינת ישראל לא מייצרת ולא מפתחת חיסונים וטרינריים לצאן אלא קונה את זה ממדינות אחרות.

<נדב גלאון: יש מדינות באירופה שעד היום מחסנות כמו יוון, פורטוגל, איטליה, ספרד.

<נדב גלאון: יוון חולה, ספרד חולה, פורטוגל חולה.

<נדב גלאון: זאת מחלה שהיא גם סביבתית וחברתית במידה מסוימת ואכן שיתוף הקהילה הוא מאוד מאוד חשוב ואני חושב שנעשים צעדים טובים, אבל החיסון הוא חיוני.

אלי אלאלוף: זאת אומרת אתם הולכים במקביל בשני הצירים.

<נדב גלאון: כן.

אלי אלאלוף: נציג אגודת מגדלי הצאן הבדואים.

<מוחמד אבו פריחה: אני יושב ראש האגודה.

<מוחמד אבו פריחה: אני מברך על המפגש הזה ומודה לדוקטור טיבי על שיזם את הנושא על שהוזמנו על ידו לשמוע ולהשמיע על הבעיה מקרוב.

<מוחמד אבו פריחה: אדוני, ברור לנו וגם לשירותים הווטרינריים שהשווקים סגורים מאז שלוש שנים.

<מוחמד אבו פריחה: השווקים שאתה ראית ברהט, זה שוק מקומי כמעט יחידי בדרום בו מוכרים וקונים המקומיים בתוך רהט.

אלי אלאלוף: למה?

אלי אלאלוף: יש ליד הגשר בבאר שבע, ליד השוק הבדואי.

<מוחמד אבו פריחה: זה נסגר כבר לפני כמה שנים טובות.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: הוא קיים.

אלי אלאלוף: כביכול הוא לא חוקי אבל כל בוקר ביום חמישי בשעה 5:00 הוא פתוח.

אלי אלאלוף: אני יוצא מהבית בשעה 6:00 בבוקר, אומר להם שלום וממשיך.

אלי אלאלוף: יש וזה לא המקום היחיד.

<מוחמד אבו פריחה: אני חושב שזה נעלם.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: הוא לא נעלם.

אלי אלאלוף: אם זה נעלם בשבוע האחרון, אני אתך, אבל לא לפני כן.

<מוחמד אבו פריחה: בשנתיים האחרונות.

אלי אלאלוף: מה פתאום?

<קריאה: חי ונושם.

אלי אלאלוף: חי טוב.

אלי אלאלוף: לפני שהפקחים מגיעים, הם שם עד לפחות 8:00-9:00 בבוקר ואחר כך הם נעלמים.

<מוחמד אבו פריחה: זה נעלם.

אלי אלאלוף: הם ליד הבית, אני רואה אותם.

<מוחמד אבו פריחה: השווקים סגורים לחלוטין.

<מוחמד אבו פריחה: לא מוכרים תוצרת בגלל שכולם מפחדים מהמחלה.

<מוחמד אבו פריחה: בשנה שעברה חלק מהכבשים נבדקו ומצאו כמה כבשים נגועות בתוך העדרים.

<מוחמד אבו פריחה: עד היום בעלי הכבשים לא קיבלו פיצוי ולא ידעו מה לעשות עם הכבשים האלה.

<מוחמד אבו פריחה: השאירו אותם בבית.

<מוחמד אבו פריחה: זה הוסיף לא רק למי שהולך עם העדר אלא גם למי שנשאר בבית.

<מוחמד אבו פריחה: אמר נדב גלאון שמתחילים ברהט אבל אני חושב שזה טיפת מים בים.

<מוחמד אבו פריחה: יותר מ-250 אלף ראשים הם לא ברהט אלא מחוץ לרהט.

אלי אלאלוף: תרשה לי לשאול שאלה ואנא, אל תפרשו את זה יותר משאלה פשוטה.

אלי אלאלוף: האם השירותים הווטרינריים מפחדים להגיע למקומות מסוימים?

<מוחמד אבו פריחה: הם לא מפחדים, אין פחד, אין פחד בכלל.

אלי אלאלוף: לפי מה שהבנתי הם בחרו ברהט בגלל שזה כאילו מסודר ויש עם מי לדבר.

<מוחמד אבו פריחה: זה מקום שאפשרי ויש אליו גישה קלה.

אלי אלאלוף: רק בגלל שהגישה אליו היא קלה?

<מוחמד אבו פריחה: כך אני חושב.

<נדב גלאון: מספר רכיבים.

<נדב גלאון: רהט מסודרת, יש שיתוף פעולה, באוכלוסייה העירונית שיעור הנגיעות נמוך, רהט היא דוגמה לקהילה מסביב.

<נדב גלאון: בכל מקרה צריך להתחיל באיזה מקום.

אחמד טיבי: לכן זה לא מאתגר.

אחמד טיבי: מה שמאתגר, אלה המקומות האחרים.

<נדב גלאון: לכן אמרתי שהשלב הבא שמתוכנן לחצי השני של שנת 2015 – ותזכרו שאין תקציב וגם לא היה שר וגם המנכ"ל התחלף – וזה כתוב והוגש לאוצר לעשות גם את ביר עבאש שבחורה וגם את חורה וגם את 250 העדרים שיוצאים למרעה.

<נדב גלאון: זאת מרבית האוכלוסייה הבדואית בנגב.

<נדב גלאון: אחר כך נגיע גם לאוכלוסיות הקטנות של העדרים הקטנים שליד הבית של מישהו באיזושהי עיירה או בפזורה.

<נדב גלאון: אין לנו פחד.

<נדב גלאון: מרסלו ואנשיו, חלק מהאנשים הם בדואים ומה יש להם לפחד?

<נדב גלאון: הם מגיעים לכל מקום.

<נדב גלאון: החיסון והסימון ניתנים היום חינם.

<נדב גלאון: ההסברה ניתנת תוך כדי.

<נדב גלאון: ברגע שמתחילים לעסוק בבעיה, היא עולה וצצה ופתאום אומרים למה לא עשו קודם.

<נדב גלאון: מבורך.

<מוחמד אבו פריחה: עם כל הכבוד למנהל השירותים הווטרינריים, נכון, נפגשנו כמה פעמים בשנים שחלפו, דיברנו והוא ביקש ממני להסביר לאוכלוסייה כמה המחלה קשה וחולים בה בני אדם ולא רק בעלי חיים.

<מוחמד אבו פריחה: אני חושב שזה לא די לאוכלוסייה גדולה וכל כך רחבה.

<מוחמד אבו פריחה: השירותים הווטרינרים לא עושים די כדי להעיר את האוכלוסייה לגבי המחלה הזאת ולהסביר להם שהמחלה הזאת היא יותר קשה ממה שהם חושבים.

<מוחמד אבו פריחה: בני אדם נדבקים בה ואי אפשר להבריא ממנה לחלוטין.

<מוחמד אבו פריחה: יש דבר שגם לא אני וגם לא ראש השירותים הווטרינריים יכולים למנוע וזה שחיטה פולחנית אצל האוכלוסייה הבדואית.

<מוחמד אבו פריחה: שחיטה פולחנית תהיה גם אם יהיו אלף שוטרים שיעמדו בכבישים.

<מוחמד אבו פריחה: חשוב לעשות הסברה טובה איך לשחוט.

<מוחמד אבו פריחה: זה יותר חשוב.

אלי אלאלוף: שחיטה פולחנית לא ניתנת לבקרה על ידי הווטרינר?

<מוחמד אבו פריחה: לא.

אלי אלאלוף: אנשים עושים את זה גם אם הם יודעים שהצאן שלהם חולה?

<מוחמד אבו פריחה: אני חושב שבמחלה לא אסור לאכול את הבשר אם אדם מבשל אותו טוב או שאתה מכניס אותו לקירור במשך 36 שעות.

<מוחמד אבו פריחה: אנחנו בדקנו את הנושא.

אלי אלאלוף: זה נכון מה שנאמר?

אלי אלאלוף: אני מטיל ספק.

<נדב גלאון: לפי החוק, שחיטה פולחנית היא לא שחיטה ששוחטים ליד הבית.

<נדב גלאון: לפי החוק, זאת שחיטה בלתי חוקית.

אלי אלאלוף: נאמר כאן שכאילו השחיטה הבלתי חוקית, תקרא לה איך שבא לך, אם היא מטופלת, היא לא מדבקת.

אלי אלאלוף: אם ישאירו אותה בקירור במשך 36 שעות, היא לא מדבקת.

<קריאה: השוחט עצמו מסכן את עצמו.

<קריאה: השוחט עצמו יכול להיפגע בזמן השחיטה.

אלי אלאלוף: אני חושב שיש כאן צורך בהסברה לא פחות גדולה, בנושא של מה שחלק קורא השחיטה הפולחנית.

אחמד טיבי: יכול להיות שמה שאמרת היא הסיבה לכך שיש אנשים שיודעים שיש עדר נגוע והם בכל זאת מוכרים אותו וקונים אותו כי יש מי שאמר להם שאם הם מקררים או מבשלים, זה בסדר.

אחמד טיבי: זאת הסיבה.

אחמד טיבי: זאת אחת הסיבות להמשך התפשטות המחלה.

<מוחמד אבו פריחה: אנשים מחפשים במיוחד את הכבשים הנגועות, קונים אותן בזול ושוחטים.

<מוחמד אבו פריחה: אדוני, ברשותכם, אנחנו רוצים שכל כבשה נגועה בכל מקום קרוב לאוכלוסייה תימסר לשירותים הווטרינריים תמורת תשלום מתאים.

<מוחמד אבו פריחה: זה מקור הפרנסה של האדם.

<מוחמד אבו פריחה: היום מוכרים כבשה נגועה בתוך השוק ב-300-400 שקלים, למה?

<מוחמד אבו פריחה: הוא רוצה להיפטר ממנה.

אלי אלאלוף: מה המחיר הרגיל?

<מוחמד אבו פריחה: 1,500 שקלים, 1,400 שקלים, 1,600 שקלים, 1,800 שקלים.

אחמד טיבי: זה שקונה יודע שהיא נגועה?

<מוחמד אבו פריחה: כן.

<מוחמד אבו פריחה: הוא יודע שהיא חולה והוא קונה אותה.

אלי אלאלוף: ממש חוסר אחריות.

<מוחמד אבו פריחה: הדבר הנוסף שאנחנו רוצים.

<מוחמד אבו פריחה: פתיחת שווקים היא חיונית.

<מוחמד אבו פריחה: כל מוצר במדינה שמייצרים, יש שוק שמשווקים אותו, חוץ מהכבשים להם אין שוק וכל השווקים סגורים.

אלי אלאלוף: הרופא הנפתי.

<פרחאן אלסאנע: אני רופא אחראי לשכה בלשכת הבריאות מחוז דרום.

<פרחאן אלסאנע: אנחנו מזהים את המחלה, עושים הדרכות והסברה בבית הספר.

<פרחאן אלסאנע: אתם רואים כאן נאקה שנדבקה במחלה ודרך חקירה שלנו במשרד הבריאות גילינו שהיא חולה והדביקה 14 ילדים ותינוקות.

<פרחאן אלסאנע: הנאקה הזאת שהדביקה עדיין מסתובבת חופשית.

אחמד טיבי: למה היא מסתובבת חופשית?

<פרחאן אלסאנע: כי אין השמדה.

<פרחאן אלסאנע: לא משמידים אותה.

<פרחאן אלסאנע: היא נגועה ותישאר נגועה.

אלי אלאלוף: למה אין השמדה?

אלי אלאלוף: אתה אחראי על האזור ויודע על המקרה.

אלי אלאלוף: למה לא משמידים אותה בעוד שעה?

<פרחאן אלסאנע: אני רופא משרד הבריאות, אני רופא לבני אדם, אני מזהה את המחלה.

אלי אלאלוף: נעבור למשרד החקלאות.

אלי אלאלוף: למה משרד החקלאות לא יודע לחסל אותה?

<נדב גלאון: אם אנחנו נמית אותה היום בלי שהמגדל יודע שמחר הוא מקבל פיצוי, הוא יתנגד.

<נדב גלאון: אנחנו מוכנים מחר להמית ולשלם בעוד שנה כשיהיה כסף, אם יהיה כסף.

<נדב גלאון: מה נעשה אם לא יהיה כסף?

אלי אלאלוף: חכמי חלם.

<נדב גלאון: כדי לשלם פיצויים, התקציב צריך להגיע.

<נדב גלאון: היום אין תקציב לפיצויים.

אלי אלאלוף: אין בקופה צדדית אלף שקלים לשלם עבור המתת החיה הזאת?

<נדב גלאון: השאלה מה עושים עם כל הנאקות והכבשים שבאות אחריה.

<נדב גלאון: לכן סוף מעשה במחשבה תחילה.

אלי אלאלוף: אם תחשבו לטווח ארוך, המאה מיליון שקלים לא יספיקו.

<נדב גלאון: אם הבדואים מוכנים שנשמיד מחר את הנאקה.

אלי אלאלוף: אם אתה שם באמצע הכביש מכשול קשה, אתה תחכה עד שתקבל אישור מהבעלים כדי לפנות אותו?

אלי אלאלוף: אני לא מבין.

אלי אלאלוף: ההיגיון אומר שקודם כל תחסל.

אלי אלאלוף: 14 נפשות נפגעו ואתה מדבר על תקציב.

אלי אלאלוף: אולי נציג האוצר ייתן הוראה שמקרים דחופים כאלה יטופלו במקום.

אלי אלאלוף: אני מרגיש שאפילו אני עכשיו מבזבז זמן יקר של כולנו, במקום לטפל באנשים שמחר חס וחלילה נלווה אותם למקומות לא נעימים.

אלי אלאלוף: באמת, אי אפשר.

אלי אלאלוף: תנו, זה נראה לי דחוף.

אלי אלאלוף: 14 ילדים נדבקו ואנחנו יושבים כאן?

אלי אלאלוף: חבר'ה, תיכנסו לאיזה טרנס של טיפול.

אלי אלאלוף: אי אפשר להתבכיין כל הזמן.

אלי אלאלוף: אני מצטער, אולי הסדר המינהלי מחייב מה שאתה אומר, אבל חברים, 14 נפשות וזה לא עושה לכם כלום?

<פרחאן אלסאנע: זה מקרה אחד רק, המקרה של הנאקה.

אלי אלאלוף: אני בטוח שלצערי זה לא מקרה בודד.

אלי אלאלוף: תיכנסו לדחיפות הנדרשת, לטיפול הדחוף הנדרש.

אלי אלאלוף: אני מבקש מנציג האוצר, ואם אני צריך להתערב בגלל הקשרים האישיים והפוליטיים שלו עם שר האוצר, אני אעשה את זה.

אלי אלאלוף: אני רוצה דיון דחוף באוצר ותשובה מכם, ואני ארשום את זה כהחלטה ראשונה, לשחרר תקציב עד שבוע הבא.

אלי אלאלוף: אם מחר נופל לנו עמוד על הראש, אין תקציב ולא מזיזים אותו.

אלי אלאלוף: זה מזכיר לי עת הייתי בא לבתי ספר ואני אומר למה יש נייר על הרצפה, ואומרים לי כי לא קיבלו תקציב.

אלי אלאלוף: חבר'ה, מספיק.

אלי אלאלוף: זה דחוף.

אלי אלאלוף: אתם תגידו למכבה אש לא לצאת לכבות אש כי אין תקציב?

אלי אלאלוף: מדובר בנפשות, בבני אדם, בילדים שלנו, מחר זה אנחנו.

אלי אלאלוף: מה שמרגיז יותר זה שכל הידע קיים אצלכם וזה לא שגיליתם עכשיו את אמריקה.

אלי אלאלוף: אני קראתי את החומר ואני אומר לכם שנראה לי שכולם יודעים הכול, חוץ מאשר לעשות את מה שצריך.

אלי אלאלוף: שי דרומי, בבקשה.

<שי דרומי: בוקר טוב.

<שי דרומי: תודה לאחמד טיבי שכינס את הוועדה הזאת.

<שי דרומי: אני מחזיק עדר נגוע במחלה.

<שי דרומי: העדר הזה ידוע כנגוע כבר כמעט שלוש שנים.

<שי דרומי: חשוב לי להדגיש בהקשר למה שנאמר כאן לגבי הנאקה, מה שנדב אמר, האם הבדואים יסכימו להמית בלי לקבל אישור של פיצויים מראש, אצל נדב גלאון יושב מכתב לגבי העדר שלי בו אני מבקש ממנו שימית את הכבשים הנגועות אצלי בעדר ללא בקשת אישור של פיצויים מראש אבל זה לא נעשה.

<שי דרומי: העדר שלי שהוא נגוע, החלק שנגוע, נמצא סמוך לישובים של יהודים, של בדואים, של עדרים אחרים והסיכון הזה ידוע כבר כמעט שלוש שנים ולא נעשה דבר.

אחמד טיבי: אתה יכול לירות בעדר אחד אחד.

<שי דרומי: אני יכול לירות בעדר.

<שי דרומי: מנהגי, למרות הציניות שלך, לא נוהג.

אחמד טיבי: לפרוטוקול.

אחמד טיבי: מאוד לא נוח לי שאתה משתתף בישיבה שאני יזמתי.

<שי דרומי: לפרוטוקול.

<שי דרומי: אני מצטער בשבילך אבל הנושא הזה חשוב מדי בשביל להיכנס לעניינים כאלה.

אלי אלאלוף: אני מציע שלא נמשיך בזה.

<שי דרומי: לענייננו.

<שי דרומי: כמו שאמרת אדוני היושב ראש, הפרטים ידועים כבר שנים.

<שי דרומי: היה מבצע ביעור ב-1995 אבל פשוט לא המשיכו לטפל בזה לאחר מכן והדבר חזר על עצמו, אבל יודעים מה לעשות.

<שי דרומי: אחד הדברים הברורים הידועים הוא שללא המתה של הכבשים הנגועות, אי אפשר לבער את המחלה.

<שי דרומי: לא צריך לשבת שלוש שנים בשביל להגיע להחלטה כזאת ועדיין לא הגיעו להחלטה כזאת.

<שי דרומי: יתרה מזאת.

<שי דרומי: מה שיותר חריף ויותר חמור שנעשה תחת הנהגתו של נדב גלאון זה כך: כמו שאמר אמר, התחילו לעשות חיסוני שטיח ובד בבד לעשות בדיקות דמים אצל העדרים מבלי לתת פתרון לאותן כבשים שנמצאות כנגועות בתוך העדרים שאותן הם מסמנים.

<שי דרומי: הדבר הזה יצר שוק פרוע מאוד של כבשים נגועות שמתפזרות ונמכרות בשוק שחור שהפיקוח לא שולט בזה בכלל.

<שי דרומי: הן מגיעות צפונה, קדמה, ימה, נגבה, רשות פלשתינית, לא משנה לאן.

<שי דרומי: על ההתפרצות הזאת של המחלה בהחלט אפשר לקרוא התפרצות גלאון כי מה שהוא עשה, הוא לא מנע את ההתפרצות, הוא גרם לה להתרחב ולהתפרס.

אלי אלאלוף: אני מבקש לא לרדת לפסים כאלה.

<שי דרומי: אלה לא פסים.

<שי דרומי: זאת אמת לאמיתה.

<שי דרומי: תשאל אנשי מקצוע כאן והם יאמרו לך את אותו הדבר.

<שי דרומי: זאת עובדה.

<שי דרומי: עוד דבר אחד אני רוצה לומר.

<שי דרומי: לפני שלוש שנים גילו שהכבשים שלי פגועות, ואני לא ידעתי שיש מחלה כי היה ביעור לפני כן, פתאום התברר שפרט ידוע הוא שיש קרוב לשישים אחוזים כבשים נגועות בנגב.

<שי דרומי: זאת אומרת, אם טאטאו את זה.

<שי דרומי: במפגש שלי עם נדב גלאון – שב בשקט, אל תעשה רעש.

<שי דרומי: שלוש-ארבע פעמים.

<שי דרומי: זה סגנון הדיבור שלו.

אלי אלאלוף: אמרתי לפני דקה בלי נימות אישיות.

<שי דרומי: זה לא אישי.

<שי דרומי: אדוני היושב ראש, במקרה הזה אין מנוס מלהפנות אצבע מאשימה לנדב גלאון שמעכב את הטיפול כבר שלוש שנים ואם לא הייתה מתכנסת הוועדה הזאת, אולי זה היה אורך עוד שלוש שנים.

<שי דרומי: עוד דבר אחד שאני רוצה לסבר את האוזן.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אתה לא שולט בישיבה.

<שי דרומי: יש לי נקודה שאני רוצה להבהיר לך.

אלי אלאלוף: לא.

<שי דרומי: לא צריך.

<שי דרומי: תודה.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

<אניאלה גלבוע: אני מהשירותים הווטרינריים.

<אניאלה גלבוע: אני עוסקת במחלה הזאת מאז התגייסתי לשירותים הווטרינריים לפני שנתיים.

<אניאלה גלבוע: אני חושבת שיש כאן הסכמה כוללת סביב השולחן שצריך לבער את המחלה ולגבי זה אין עוררין.

<אניאלה גלבוע: אחד הלקחים הנלמדים משנות ה-90 הוא שאנחנו באמת צריכים שיתוף פעולה מלא של משרד הבריאות.

<אניאלה גלבוע: כמו שהזכיר כאן אדון מוחמד אבו פריחה, אנחנו צריכים לעסוק בהסברה שמעבר להסברה שהאנשים הטובים שיושבים כאן עושים, היא צריכה להיות יותר נרחבת, צריכה להיות תכנית שמדברת ספציפית לאוכלוסייה הבדואית כיוון שגם הם בעצמם אומרים שהם אומרים להם לפסטר אבל הם לא מפסטרים כי זה הורס את הטעם.

<אניאלה גלבוע: אחת הדרכים הכי חשובות למניעה של המחלה, בד בבד עם הביעור המחלה בעדרים, היא פסטור החלב, דבר שלא נעשה כיום.

<אניאלה גלבוע: יש עניין של חוסר שוויון בהקצאת משאבים במשרד הבריאות.

<אניאלה גלבוע: במחוז הדרום יש לשכה אחת שמתפרסת על פני שישים אחוזים משטח המדינה.

<אניאלה גלבוע: יש שם אוכלוסייה שפזורה על כל הנגב וקשה מאוד להגיע אליה וכדי להגיע אליה צריך להשקיע עוד משאבים, עוד אנשים, עוד מסבירות שיהיו בשטח ויקדמו את העניין, צריך תכנית התערבות מסודרת שתסביר לאנשים למה כדאי לצרוך חלב מפוסטר וזה עניין שלוקח שנים ודורש השקעה נוספת, מעבר להסברה שקיימת היום.

<אניאלה גלבוע: בזה יש מחסור.

אלי אלאלוף: תודה.

<אליס גרוס: פעם הייתי מנהל הלשכה הווטרינרית בבאר שבע.

<אליס גרוס: אני האיש הלא דינאמי ולא יוזמתי.

<אליס גרוס: רציתי להביא שתי דעות לפרוטוקול.

<אליס גרוס: מומחים במחלה, ראשי המעבדות במשרד החקלאות, השירותים הווטרינריים, לא מוזמנים.

<אליס גרוס: הרופא הראשי לצאן, דוקטור שמוליק זמיר, קיבל הזמנה אתמול בערב מראש הוועדה כדי להופיע כאן, הוא הגיע לשער הכנסת וקיבל סמס ושיחת טלפון ממשרד החקלאות: לו אסור להשתתף בישיבה הזאת.

<אליס גרוס: כנראה בגלל הדעות של האנשים האלה שהיא שונה מדעות אחרות של אנשים בשירותים הווטרינריים.

<אליס גרוס: התכנית שנעשית היום רק עם חיסון, אני עומד על מה שאמרתי בסרטון.

<אליס גרוס: שנה חיסון בלי השמדה, זה לא נותן שום דבר.

אלי אלאלוף: תודה.

<מאזן אבו סיאם: מזה 16 שנים אני רופא וטרינר בנגב, אחד שיודע הרבה על המחלה, על העדרים ועל התפרצויות המחלה.

אלי אלאלוף: אתה רופא עצמאי?

<מאזן אבו סיאם: כן.

<מאזן אבו סיאם: אני במגע עם כמעט כל העדרים של הבדואים ושל היהודים בדרום.

<מאזן אבו סיאם: אין ספק שחיסון כן מצמצם את ההדבקה בין בעלי החיים אבל במקביל ההשמדה של בעלי החיים חיונית והיא הפתרון.

<מאזן אבו סיאם: לא צריך שתהיה תכנית חומש אלא תכנית מתמשכת עד שמוכרזת מדינת ישראל כמדינה חופשית מהמחלה, כמו כל מדינה באירופה.

<מאזן אבו סיאם: צריך להגביר את הפיקוח על תנועת בעלי חיים במדינה.

<מאזן אבו סיאם: יש לנו נהלים ישנים ומיושנים.

<מאזן אבו סיאם: יחידת הפיקוח, מה שנקרא יחידת הפיצוח, של משרד החקלאות מפקחת אך ורק על בעלי חיים בריאים ולא על בעלי חיים נגועים.

<מאזן אבו סיאם: אין להם שום קשר עם החיות הנגועות והם לא יודעים היכן נמצאים העדרים הנגועים ואלה שנבדקו על ידי משרד החקלאות, מה יהיה הגורל שלהם.

<מאזן אבו סיאם: סימון בעלי חיים הוא סימון אלקטרוני מאז שהם נולדים, כמו בכל מדינה מפותחת באירופה ואנחנו היום מתחרים אתן ומתקדמים בכל מיני תחומים.

<מאזן אבו סיאם: כפי שאמרת קודם, יש לנו המון ידע במחלה ואיך לאכוף אותה.

<מאזן אבו סיאם: בקשר להסברה.

<מאזן אבו סיאם: בינתיים אנחנו מוגבלים מבחינת הסברה, אם זה בבתי הספר, במסגדים ובתחומים אחרים.

<מאזן אבו סיאם: אין ספק שהתכנית הראשונה שנעשתה בשנות ה-90 נכשלה בגלל מחסור של שיתוף פעולה בין משרד החקלאות לבין הקהילה הבדואית.

<מאזן אבו סיאם: בכל צעד שנעשה באוכלוסייה המסורתית, צריך לשתף אותה בגובה העיניים.

<מאזן אבו סיאם: צריך לשתף את המנהיגים של הבדואים, את השייחים, את האימאמים, ראשי הרשויות וכל אחד שאכפת לו בריאות העדר.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: דיברת מצוין.

אלי אלאלוף: נכון מאוד.

<חיים הירש הדר: אני מגדל צאן ממושב לכיש וכבר מספר שנים אני עוסק בזה.

<חיים הירש הדר: במשפט אחד אני יכול להגיד שאנחנו הישראלים לא צריכים להמציא את הגלגל.

<חיים הירש הדר: אני מציע לנו להעתיק את מודל אנגליה.

<חיים הירש הדר: אנגליה חוותה מגיפה מאוד קשה ב-2005 וב-2006 של הפרה המשוגעת ומחלת הפה והטלפיים.

<חיים הירש הדר: לצד ההשמדה – ולא צריך להגיד שוב שכולם מסכימים שצריך לעשות השמדה – צריך להכניס סדר בניהול העדר.

<חיים הירש הדר: הם קבעו עד ה-31 בדצמבר 2009, פרק זמן של שלוש שנים כאשר כל בעל חי במדינה חייב להיות מסומן בסימון אלקטרוני, כל בעל חי חייב לקבל את כל החיסונים וכל ניידות של בעל חי מתועדת גם אם חוואי או רועה צאן מעביר את הצאן שלו מחלקה אחת אצלו לחלקה אחרת שלו.

<חיים הירש הדר: הסיפור של קדחת מלטה הוא מחלה אחת.

<חיים הירש הדר: הסיפור הבא יהיה איזושהי התפרצות של מגיפה אחרת.

<חיים הירש הדר: יש לנו בעיה כללית של שליטה וניהול העדר.

<חיים הירש הדר: אמר דוקטור מאזן שיש לנו בעיה, והוא צודק, בפיקוח על מעבר כל בעלי החיים.

<חיים הירש הדר: צריך לסגור את המערכת הזאת מכל הכיוונים.

<חיים הירש הדר: כל בעל חי שנולד, מקבל זיהוי אלקטרוני, כל בעל חי צריך מתי שהוא להיעלם מהמערכת באחת משתי דרכים: או שהוא הגיע לבית מטבחיים ובית המטבחיים ידווח או שהוא הגיע למכון פסדים לשם צריכים להגיע כל הגופות או הגוויות או איזשהו שלב ביניים שרק ווטרינר מורשה יוכל לגרוע אותו מהמערכת.

<חיים הירש הדר: אני יכול אולי להצטרף לנושא של שחיטה פולחנית, שיהיה גם אימאם שיגרע בעל חי מהמערכת תחת הכותרת של שחיטה פולחנית בתנאי שבעל החי הזה הוא בעל חי בדוק ובריא.

<חיים הירש הדר: כמובן שכל מי שיהיה לו את הרשות לגרוע בעל חי מהמערכת, העולם מתקדם וברגע שלבעל חיים יש זיהוי אלקטרוני שכתוב היכן הוא נולד, מי המגדל, איזה חיסונים הוא קיבל וכולי וכולי, זה קיים וזה עובד בעולם ולא צריך להמציא את זה.

<חיים הירש הדר: זה עובד מצוין באנגליה וזה עובד מצוין בעוד הרבה מדינות אחרות.

<חיים הירש הדר: צריך ללמוד את זה.

<חיים הירש הדר: לא צריך לנסוע לשם אלא להיכנס לאינטרנט ולראות איך הם עשו את זה.

<חיים הירש הדר: נכון שזאת פעולה משלימה למהלך הראשון של השמדה עכשיו, אבל צריך להכניס את ניהול העדר של בעלי החיים בארץ לסדר כמו שאני מציג אותו – יש לי כאן מסמך עמדה שהגשתי למזכירות הוועדה - ולצורך כך צריך למצוא את התמריצים הנכונים.

<חיים הירש הדר: המספרים צריכים להיות במקום המספרים שכרגע מספר החקלאות מתקין.

<חיים הירש הדר: הם יכולים להיות אצל המגדל כי הם שמים, עם זיהוי של המגדל, והם צריכים ללכת עם בעל החיים הזה עד שהוא נגרע מהמערכת.

<חיים הירש הדר: מגדל שיהיה לו חוסר של בעלי חיים ולא יהיה לו הסבר לאן הם הלכו, ייקנס.

<חיים הירש הדר: בית מטבחיים או מגדל שהמספרים שלו הגיעו לבית המטבחיים או למכון פסדים, יקבל איזושהי תמורה כספית תמורת זה שהמספר חזר למערכת ונגרע ממנה.

<חיים הירש הדר: ניהול נכון ומסודר של המערכת יעבוד.

<חיים הירש הדר: זה יכול לעבוד בכל המגזרים ובכל המקומות כי כולנו בכל המגזרים ובכל המקומות משתמשים בטלפונים, במחשבים וכולי.

<חיים הירש הדר: הסריקה של המערכת הזאת היא על ידי כל טלפון נייד או קורא ברקוד.

<חיים הירש הדר: העסק הוא פשוט.

אלי אלאלוף: להגיד שכולם יודעים - אני לא יודע להשתמש בזה.

אלי אלאלוף: אני רוצה לגרוע את עצמי מהמערכת.

<נדב גלאון: בהצעת התקציב כלול גם סימון אלקטרוני במדינת ישראל.

<וילמה מאור: המאה מיליון שקלים כוללים גם את העניין הזה של הסימון.

<נדב גלאון: כן.

<וילמה מאור: גם את העניין של הפיצוי של המגדלים.

<נדב גלאון: כן.

אלי אלאלוף: הייתי מבקש לקבל את התכנית הזאת, גם בשם דוקטור אחמד טיבי ובשמי.

אלי אלאלוף: שנינו נקבל את זה.

<מעיטל אל הואשע: אם אפשר להתייחס.

<מעיטל אל הואשע: אני מהמועצה לכפרים הבלתי מוכרים.

<מעיטל אל הואשע: אני רוצה לדבר על הסברה.

<מעיטל אל הואשע: אין שום הסברה לא בישובים המוכרים ולא בישובים הלא מוכרים.

<מעיטל אל הואשע: אין.

<מעיטל אל הואשע: אני רכז שטח ואני יודע טוב מאוד.

<מעיטל אל הואשע: אני מסתובב בכל הכפרים.

<מעיטל אל הואשע: אני רוצה להגיד לך שאין שיתוף פעולה עם האוכלוסייה עצמה.

<מעיטל אל הואשע: יש סדר גודל של מאה אלף ראשים שהם לא רשומים, בערך בין עשרים ל-25 אחוזים מהם נגועים במחלה.

<מעיטל אל הואשע: הפיצוי שנותנים לבדואי, למה שיהיה שיתוף פעולה?

<מעיטל אל הואשע: נותנים אלף שקלים ומהסכום הזה לוקחים כ-400 שקלים מס הכנסה ומס ערך מוסף, כך שלבן אדם נשאר ב-600 שקלים.

<מעיטל אל הואשע: זה לא הגיוני.

<וילמה מאור: אבל שמענו שכאשר הם מוכרים את זה, הם מוכרים את זה נגוע ב-400 שקלים.

<מעיטל אל הואשע: אבל אלה לא כל האנשים.

<מעיטל אל הואשע: יש מאה אלף ראשים שלא רשומים.

<פרחאן אלסאנע: ההסברה קיימת מטעם משרד הבריאות.

<פרחאן אלסאנע: אני בעצמי הייתי בבית ספר אל-אסאם ונתתי שם הדרכה וכך גם בבית ספר אל-עמאל.

<פרחאן אלסאנע: אנחנו במשרד הבריאות מגיעים ועושים הסברה וחינוך, אבל שוב, זה לא מושלם ובדרך כלל צריכה להיות השמדה כמו שעושים במדינות אחרות בעולם.

<פרחאן אלסאנע: צריך להשמיד בעלי חיים נגועים.

אלי אלאלוף: אני מתנצל, אנחנו צריכים לסיים את הישיבה.

<שי דרומי: הוועדה הזאת מחליטה משהו או רק מקשיבה?

אלי אלאלוף: אם תיתן לנו לדבר.

אלי אלאלוף: אתה עוד לא מנהל את הישיבה.

<שי דרומי: רק שאלתי.

אלי אלאלוף: שאלת, תקבל תשובה.

אחמד טיבי: מבחינתי הסיכום הוא שהמערכת נכשלה כישלון חרוץ בטיפול בהתפשטות המחלה.

אלי אלאלוף: זה הסיכום של דוקטור אחמד טיבי.

אחמד טיבי: זה הסיכום שלי, של יוזם הדיון.

אלי אלאלוף: אני חייב להודות לך דוקטור אחמד טיבי על העלאת הנושא לפורום הוועדה ובעצם לכנסת.

אלי אלאלוף: אני חושב שזה די עגום שהמצב הזה לא נדון לפני כן.

אלי אלאלוף: אמנם אני יכול לומר שאני לא הייתי כאן לפני כן ואחמד טיבי ותיק ממני.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני קצת מרגיש לא נוח מהמצב ואפילו מודאג מאוד ממנו בכך ששיתוף הפעולה שקיים כנראה, הוא לא מספיק שיטתי ועמוק כדי להביא לפתרונות.

אלי אלאלוף: אני לא קובע מי מוביל אבל אני מציע ששני המשרדים יובילו דיון ומעקב בשיטתיות יחד עם המגדלים ויחד עם השלטון המקומי או האזורי כדי להתמודד.

אלי אלאלוף: אני כבר קובע שדיון חוזר יהיה בוועדה בתחילת נובמבר.

אחמד טיבי: ישיבת מעקב.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: ישיבת מעקב.

אלי אלאלוף: נעשה אותה בהתחלת נובמבר.

אלי אלאלוף: תתכוננו לישיבה.

אלי אלאלוף: הייתי שמח מאוד לקבל העתקים של הפרוטוקולים של הישיבות ואני מציע שיהיו אחת לחודש לפחות.

אחמד טיבי: נדב, רוצים עד אז תוצאות.

אלי אלאלוף: דבר שני.

אלי אלאלוף: אני בעצמי אקיים דיון דחוף עם האוצר, יחד עם דוקטור טיבי, כדי שנראה אפשרות של תקצוב דחוף, כי הסימנים האלה הם סימנים של מגיפה שתהיה אם לא תטופל כמו שצריך ובנוסף לכך מבחינה כלכלית היא מהווה פגיעה קשה באוכלוסייה המגדלת ובמדינה בכלל.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים שעם אישור התקציב, ואני מקווה שהוא יהיה בהקדם, לא נחכה רק לתקציב המדינה 2016 שלא יהיה לפני נובמבר למיטב ידיעתנו אלא אני רוצה שיהיה תקציב דחוף שיוכל להיות מופעל מידית.

אלי אלאלוף: נבקש מאנשי האוצר לעשות כדי שיטופל לא במקום אחד בלבד אלא בכל הארץ.

אלי אלאלוף: יש כאן השלכות.

אלי אלאלוף: אני גם מציע שהמשרדים יתגברו את האזור הכי מוכה בנושא הזה, כולל על חשבון האזורים האחרים כי המגיפה הזאת מראה סימנים שמתחילים להיות לא רק סימנים אלא תופעה ארצית.

אלי אלאלוף: אנחנו מאוד ממליצים להמשיך בטיפול של החיסונים, שיטה שהצליחה עד עכשיו.

<שי דרומי: היא לא הצליחה.

אלי אלאלוף: רגע.

<שי דרומי: למה להגיד שהיא הצליחה?

<שי דרומי: היא לא הצליחה.

<שי דרומי: אני לא מנהל את הישיבה, אבל היא לא הצליחה.

אלי אלאלוף: אתה לא תפריע לי.

אלי אלאלוף: אם אתה תפריע לי, יש לנו שיטה אחת.

<שי דרומי: אני יכול לצאת מכאן אבל השיטה לא הצליחה.

אלי אלאלוף: אתה לא תקבע.

<שי דרומי: אני לא קובע.

<שי דרומי: זאת עובדה.

אלי אלאלוף: יש שיטה שהצליחה יותר ויש שיטה שלא הצליחה בכלל.

<שי דרומי: עד עכשיו שום דבר לא הצליח.

<שי דרומי: זאת זריית חול בעיניים.

אלי אלאלוף: בבקשה, תצא.

<שי דרומי: יצאתי.

אלי אלאלוף: תודה.

אחמד טיבי: חבל שבאת.

טלב אבו עראר: מי זה, הרוצח?

אחמד טיבי: כן.

טלב אבו עראר: זה הרוצח דרומי?

טלב אבו עראר: צא, צא.

<שי דרומי: תשתוק, יא דפוק.

טלב אבו עראר: צא, צא, רוצח אחד.

אלי אלאלוף: בוא בבקשה, חבר הכנסת - - -

אחמד טיבי: אני מבקש שתביא את הסדרן, תביא את הסדרן.

אלי אלאלוף: לא, לא, באמת - - -

אחמד טיבי: לא, לא, לא, מי שאומר לחבר כנסת דפוק, לא ייכנס לעולם לבניין הזה.

אחמד טיבי: מותר לטלב אבו עראר להגיד מה שהוא רוצה, יש לו חסינות.

<קריאה: נכון.

אלי אלאלוף: יש לו גם הסמכות לגשת לוועדת האתיקה.

אחמד טיבי: לא, לא, איזה אתיקה?

אחמד טיבי: הוא לא חבר כנסת, דרומי, הוא רוצח.

<קריאה: לא לשם זה התכנסנו פה.

אלי אלאלוף: רגע, ברשותכם - - -

אחמד טיבי: בוא נסיים פה, אני אטפל ב - - -

טלב אבו עראר: אדוני היושב ראש, אני מוחה על כך שהוא הוזמן בכלל, זה אדם פושע.

<קריאה: אתם מפספסים את הישיבה הזאת, לאן שאתם הולכים עכשיו.

<קריאה: >

אחמד טיבי: אנחנו נטפל בנושא אחר כך.

<קריאה: זה לא קשור לישיבה.

אלי אלאלוף: רגע, אתם רוצים לפוצץ את הישיבה?

אחמד טיבי: הסתיימה הישיבה.

אלי אלאלוף: לא, לא הסתיימה.

אלי אלאלוף: דוקטור אחמד טיבי, אתה יודע את הכבוד שאני רוחש לך.

אחמד טיבי: זה הדדי.

אלי אלאלוף: קודם כל, ברוך הבא לחבר הכנסת טלב אבו עראר.

אלי אלאלוף: אני מבקש להמשיך.

אלי אלאלוף: הייתה התקרית ואל תתנו לה חשיבות יותר מה שהיא צריכה להיות.

אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר שבמקביל יש להמשיך גם בהתמודדות באמצעות החיסונים וגם באמצעות חיסול החיות הנגועות ובעיקר כמו הדוגמה עליה שמענו כאן.

אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים מהאוצר לבדוק את נושא הפיצוי וזריזות הפיצוי כדי שנמנע התפשטות המחלה.

אלי אלאלוף: כמו ששמענו כאן, שמתם לב שיש כאלה שעוד לא קיבלו את הפיצוי בסיבוב הקודם.

אלי אלאלוף: לגבי התקציב, אני חוזר ומבקש שתמצאו תקציב בהקדם האפשרי.

אלי אלאלוף: בעזרת כולנו, כל חברי הכנסת היושבים כאן נעזור, ובמיוחד אני אצל שר האוצר.

אלי אלאלוף: אני רוצה התייחסות לתקרית.

אלי אלאלוף: לא נעים לי המצב הזה והוא לא מהווה כבוד לוועדה.

אלי אלאלוף: הנושא יותר מדי חשוב כדי שתשומת לב הציבור תוסט לכיוונים של תקרית נקודתית.

אלי אלאלוף: המצב הוא חמור והוא צריך לקבל את הטיפול ולא כל תקרית מסוג זה שהיא לא משרתת אף אחד מאתנו.

אלי אלאלוף: אני מודה לכם על שיתוף הפעולה ועל הישיבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.