הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 3, 2015-08-12 13:00

אלי כהן: צהרים טובים לכולם.

אלי כהן: ברשותכם, אני רוצה להציג את האנשים שמסייעים ומטפלים בניהול השוטף של הוועדה.

אלי כהן: יש לנו את אריאלה מלכה, מנהלת הוועדה, את ארנון גלעדי, המשנה לראש עיריית תל-אביב, יועץ ליושב-ראש הוועדה, תומר רוזנר, היועץ המשפטי של הוועדה ביחד עם עו"ד גלעד קרן מן המחלקה המשפטית, והדובר של הוועדה, רון רומן שנמצא כאן אתנו.

אלי כהן: היום אנחנו מתכבדים לפתוח את ישיבות הוועדה, שהמטרה שלה לקדם את הצעת החוק להקמת הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

אלי כהן: באים להקים רשות מרכזית שאמורה, בעיני, לטפל בשני דברים מרכזיים.

אלי כהן: מצד אחד, פתרון משבר הדיור על קרקעות באזורי ביקוש.

אלי כהן: ומצד שני, יחד עם זה, לטפל בנושא חברתי ממדרגה ראשונה, טיפול ושיקום שכונות שהוזנחו, ואי אפשר גם לשכוח את כל נושא הבטיחות שקשור גם לרעידות אדמה.

אלי כהן: הרשות קמה על רקע זה שמשנת 1998 ועד היום היו בסך הכול 28 פרויקטים של התחדשות עירונית.

אלי כהן: היא קמה על רקע חוסר הוודאות שקיימת לדיירים, ליזמים ולרשויות המקומיות.

אלי כהן: אני מאמין שלאחר הקמת הרשות אנחנו בהחלט נוכל לראות דרכים ונהלי עבודה מסודרים יותר.

אלי כהן: היום, ברשותכם, נתחיל עם שני דברים עיקריים.

אלי כהן: האחד הוא הצגת הצעת החוק על-ידי משרד האוצר, שיציג את הצעת החוק כפי שהוגשה בהצעה הממשלתית, והשני הוא הצגה על-ידי משרד הבינוי, שיציג את הפעילות הנוכחית של האגף להתחדשות עירונית.

אלי כהן: במהלך דיוני הוועדה ריכזנו, ביחד עם היועץ המשפטי ועם היועץ ליושב-ראש הוועדה, מספר נושאים שיהיו על הפרק, גם נושאים תכנוניים וגם נושאי מיסוי, נושאים ברמת הרשויות המקומיות, נושאים משפטיים: למשל דייר סרבן.

אלי כהן: יש מגוון גופים שבהחלט נרצה לשמוע אותם, אבל עיקר הגופים יבואו ויוכלו לקבל יכולת להשמיע את דעתם ואת התייחסותם בעיקר בנושאים הספציפיים שיידונו על הפרק, מכיוון שכל נושא הוא נושא חשוב ומשמעותי שעומד בפני עצמו ונרצה להתמקד.

אלי כהן: ברשותכם, נתחיל בהצגה של משרד האוצר.

אלי כהן: נמצא אתנו סגן ראש אגף התקציבים, ערן ניצן, בבקשה.

<ערן ניצן: תודה, אדוני היושב-ראש.

<ערן ניצן: התחדשות עירונית – והחדר הזה הוא הוכחה לכך – היא אחד הנושאים היחידים שאני מכיר שיש עליו קונצנזוס כמעט מוחלט, תחום שמגלם בתוכו יתרונות כלכליים, תכנוניים, אורבניים, ירוקים ומכאן שיתוף הפעולה המוצלח בנושא הזה.

<ערן ניצן: בבסיס החוק, יש תחושה שמדינת ישראל חייבת לעצמה את ההתחדשות העירונית כפתרון אסטרטגי ארוך טווח.

<ערן ניצן: לא מדובר על שינויים שנחוש אותם, לא מחר בבוקר ואולי גם לא אגב המשבר הנוכחי של הדיור.

<ערן ניצן: הניסיון להציג את הרשות להתחדשות עירונית כדרך שתפתור את משבר הדיור הוא לא נכון.

<ערן ניצן: הרשות הזאת היא עוד אחת מן האבנים שלנו להתמודדות עם המשבר הנוכחי, אבל היא גם תיוותר ותישאר אתנו להבא, אולי כדי לצמצם את המשברים הבאים.

<ערן ניצן: יש הבנה שאנחנו צריכים להתקדם בעוצמות של המהלך הזה, ואחת הדרכים להתקדם לשם, מתוך רבות נוספות שאנחנו מבצעים, היא הקמה של גוף ממשלתי, שבמשך שנים דובר עליו, אבל לתפיסת הממשלה הגיע הזמן שיקום, שירכז אליו את סוגיית ההתחדשות העירונית, שמורכבת מרובד שלם של נושאים שמאיים, תקציביים, מיסויים, קנייניים, סוציולוגיים.

<ערן ניצן: כאשר יהיה לנו בממשלה גוף מן הסוג הזה, עם מנהל מן הסוג הזה, שבוקר וליל יעסוק בנושא של התחדשות עירונית ויהיה כתובת לנושא הזה, עם הסמכויות שמייד נפרט, נדמה לנו שנוכל להתקדם צעדים נוספים.

<ערן ניצן: היום יש בממשלה אנשים יקרים שעוסקים בהתחדשות עירונית, עינת גנון מנהלת את האגף במשרד הבינוי.

<ערן ניצן: אני פותח ואומר מראש, בעובדה שאנחנו צועדים לקראת הקמת רשות אין ולו דבר ביקורת אחד חלילה כלפי האנשים שעובדים היום בנושא הזה.

<ערן ניצן: פשוט אנחנו רוצים להעצים את הכלים של האנשים והפונקציות שרלוונטיות בנושא הזה כדי לאפשר את גידול ההצלחה הזאת.

<ערן ניצן: חשוב לנו מאוד לשדר את זה כי בסך הכול אנחנו שותפים לדרך, בוודאי עם עינת גנון, אבל עם משרד הבינוי כולו, על נושא ההתחדשות העירונית.

<ערן ניצן: אנחנו הולכים ומצופפים את הערים, אנחנו רואים ששטחים חומים הולכים ומצטמצמים לנו והשטחים הירוקים הולכים ומצטמצמים לנו.

<ערן ניצן: אנחנו רוצים לראות את הערים באופן אינטנסיבי וגדול יותר וזו המטרה שאנחנו רוצים להציב גם לרשות הזאת.

<ערן ניצן: אם נעבור במצגת, בקצרה ביותר, ראשית אנחנו מתגאים מאוד בתמונה הזאת.

<ערן ניצן: זה לא גאווה שלנו, אבל זה דוגמה למנוף שהורס מבנה בקריית אונו.

<ערן ניצן: זה מציג את ההרס של המבנה לקראת פינוי-בינוי.

<ערן ניצן: כלומר, המציאות כבר קורית ומעניין לראות דווקא לידו גם את הבניינים החדשים שנבנים ואת השילוב בין המרקם הישן ובין המרקם החדש במובן הזה.

<ערן ניצן: אם באופן עקרוני דיברתי על מדוע כולם חושבים שהתחדשות עירונית היא מפתח משמעותי במדינת ישראל להתחדשות עירונית אז יש גם את הסיבה הכלכלית.

<ערן ניצן: בשקף המעט לא ברור הזה בצבעים שלו אפשר לראות את הפער שהציבור נושא בין בנייה של יחידה חדשה לבין בנייה שכלולה בתוך ההתחדשות העירונית.

<ערן ניצן: עיקר הפער עוסק בפיתוח של הדברים השונים, השצ"פים ומוסדות ציבור ופיתוחים של מט"שים וכל הפיתוח הכלכלי, משום שההבנה שלנו היא שההתחדשות העירונית נעשית במרקם הבנוי.

<ערן ניצן: פעמים רבות הוא נבנה לפני 50 או 60 שנים, בית-ספר נמצא שם והוא מרוקן, טיפת חלב נמצאת שם וכמעט ולא פונים אליה, הכבישים בוודאי.

<ערן ניצן: האתגרים המרכזיים כדי לשלב את ההתחדשות העירונית בתוך המרקם הקיים נוגעים בעיקר – אם כי הם לא מצומצמים – לנושאי חניה וגישה תחבורתית.

<ערן ניצן: למרות האתגרים האלה ניתן לראות שהיעילות הכלכלית, העלות למשק על תוספת יחידת הדיור, העלות הישירה מצומצמת בהרבה, לתפיסתנו, על בסיס העבודה הכלכלית שנעשתה עבור משרד הבינוי ומשרד האוצר, מצומצמת בהרבה במודל של ההתחדשות העירונית על פני בנייה חדשה.

<ערן ניצן: אנחנו מוסיפים 40,000-50,000 יחידות דיור בשנה, הן עולות למשק המון כסף, אדוני היושב-ראש.

<ערן ניצן: הן עולות כסף בבניית המחלפים לטובתם, בבניית כיתות הלימוד ובשדרוגי המט"שים, והן עולות כסף בשטח שהן תופסות לנו ובשטחים הירוקים שהן נוגסות בהם.

<ערן ניצן: נדמה לנו שהיכולת להקל על לחצים על-ידי התחדשות עירונית היא חיונית.

<דרור גרשון: מכיוון שזה עבודה של "מרחב" חבל שלא ציינתם את זה ובמקום זה שמתם את הסמל של הממשלה.

<דרור גרשון: זה קצת עצוב בעיניי.

<דרור גרשון: היה מותר לתת את הקרדיט ל"מרחב".

אלי כהן: סליחה, אני לא יודע מי מדבר, במיוחד בחושך הזה, אין לי כאן משקפי ראיית לילה.

אלי כהן: בינתיים, ברשותך, ניתן לו לסיים את ההצגה.

אלי כהן: תודה.

<ערן ניצן: בכל מקרה, זו עבודה של יועץ חיצוני שבוצעה עבורנו.

<ערן ניצן: אם אתם רוצים את שמה של החברה אשמח לומר, אבל נדמה לי שזה פחות רלוונטי לפה.

<ערן ניצן: הרשות להתחדשות עירונית היא תווך נוסף בשורה של צעדים, שכדי להבין את המוטיבציה להקמת הרשות ואת המיקום שלה צריך גם להזכיר אותם משום שהם נוגעים בצד השני של המטבע של ההתחדשות העירונית.

<ערן ניצן: תיארנו בוועדת הפנים ומימשנו את חקיקת חוק הוותמ"ל, שפועלת כבר בימים אלה ורק לאחרונה הפקידה יותר מ-14,0000 יחידות דיור, הפקדה להתנגדויות בוותמ"ל;      יש לנו את תוכנית "מחיר למשתכן" ששר האוצר השיק אותה וצפויה כבר בחודש הקרוב להוציא יותר מ-3,000 יחידות דיור בשיווקים השונים בשיטת "מחיר למשתכן", אסטרטגיה שמופנית לטובת הזוגות הצעירים בלבד ומשנה את שיטת התמחור, מתשלום מקסימלי עבור הקרקע לתשלום מינימלי למכירת הדירה.

<ערן ניצן: זו תוכנית יקרה מאוד, שמשנה את האסטרטגיה של המדינה על אדמותיה;       חמ"ל הדיור שפועל במשרד האוצר בשיתוף כלל הגורמים דואג להסרה יומיומית של חסמים בתחום השיווקים, וחשוב להדגיש את זה, משום שאנחנו לא רק סומכים על ההתחדשות העירונית, אנחנו סומכים גם על הבנייה החדשה ומתקצבים בכבדות את הסרת החסמים לגביה.

<ערן ניצן: חשוב לי להדגיש משום שיש גופים ויש עמדות שגורסות שההתחדשות העירונית היא חזות הכול.

<ערן ניצן: אני אומר: היא לא, אי אפשר יהיה להגיד שרק התחדשות עירונית תפתור את הבעיות של מצוקת הדיור.

<ערן ניצן: גם התחדשות עירונית.

<ערן ניצן: ולכן חמ"ל הדיור עובד ומתקצב ביֶתֶר את החסמים שמונעים את הבנייה החדשה.

<ערן ניצן: "נתיב לדירה" הוא דוגמה להסכם אסטרטגי בתוך הממשלה שמתקצב 4.5 מיליארד שקלים לחסמים תחבורתיים בפרויקטים לדיור, הסכם בין משרד התחבורה, משרד האוצר ורשות מקרקעי ישראל;      פינוי בסיסי צה"ל שהוכרז זה מכבר על-ידי ראש הממשלה והממשלה כולה כפרויקט אסטרטגי בתחום בעיית הדיור בישראל, הסטה של הבסיסים הגדולים של צה"ל מתוך מרכז הארץ, בראשם צריפין, סירקין, תל השומר ופינוי של קרקע לבנייה של 60,000 יחידות דיור.

<ערן ניצן: יש קונצנזוס מקצועי מלא מקיר אל קיר על הצורך והחיוניות של הצעדים הללו, גם מטעמים ירוקים, גם מטעמים של אפקטיביות ליחידות דיור במרכז הארץ.

<ערן ניצן: כאמור, יש החלטת ממשלה והסכם שקיים עם הצבא, שבימים אלה מתחילים ביישום שלו.

<ערן ניצן: הוא לא קורה ביום ולא ביומיים, אבל עצם הקיום של ההסכם הזה, אדוני היושב-ראש, יש לו ערך, כי השוק כבר יודע להפנים מראש את הפעולות הללו ואת ההשלכות שלהן בשנים הקרובות על המחירים;     הסכמי הגג שתוארו גם בפני ועדות הכנסת כמפתח לפתרון בעיות הפיתוח של הרשויות המקומיות אגב ההתחדשות העירונית.

<ערן ניצן: ברשויות מקומיות יש המון בעיות פיתוח וחסמי פיתוח שונים – תחבורתיים, מט"שים, פארקים, שהממשלה רוקמת איתם תמורת צעד גדול;     צעדי המיסוי שאושרו לא מכבר בכנסת, עם המון ביקורת עליהם, אבל גם הבנה שלנו שהנטייה של משקיעים לרכוש דירות להשקעה ביֶתֶר מייצרת לחצים לעליית המחירים, וכאמור הכבדת נטל המיסוי מתוך כוונה לנסות ולצמצם את הלחצים הללו אגב סביבת הריבית הנמוכה שאנחנו חיים בה;     פיתוח שוק שכירות ארוכת טווח, שלא קיימת בישראל.

<ערן ניצן: בעולם בדרך כלל כשנרקמת משפחה וכאשר נולדים ילדים עומדת אלטרנטיבה בין רכישה של בית ובין שכירות ארוכת טווח, אך היא לא קיימת לזוגות הצעירים בישראל.

<ערן ניצן: אנשים צעירים שגרים בשכירות מבעלי בתים פרטיים מוצאים את הסיטואציה הזאת כמעט בלתי אפשרית, כאשר נולדים ילדים ומשתלבים במוסדות החינוך ולא מסוגלים לקבל את שיחת הטלפון מבעל הבית שמבקש לפנות את הבית.

<ערן ניצן: היום בעצם למשפחה הממוצעת הזאת כמעט ואין ברירה והיא נאלצת לרכוש דירות כמעט בכל מחיר.

<ערן ניצן: אנחנו מכירים את ההשתעבדות הזאת.

<ערן ניצן: אנחנו רוצים ונחושים ועובדים לפתח שוק שכירות ארוכת טווח, שמנוהלת על-ידי גופים מוסדיים.

<ערן ניצן: אני מניח שבמושב הקרוב של הכנסת תבוא גם הצעת החוק המעודכנת שרשות המסים ומשרד האוצר מקדמים כדי לעודד עוד גופים מוסדיים להיכנס לתחום הזה.

<ערן ניצן: כמובן שהצד השני של המטבע הוא חוק שכירות הוגנת שאמור לטפל בדרך כלשהי באסימטריה הזאת בשוק השכירות שקיים היום, שבו אוחזים בעלים פרטיים ושוכרים פרטיים ויש שם אסימטריה שכנראה יוצרת כשלים קשים ביותר, והכנסת תידרש לזה;      סוגיה שניכנס אליה בתקופה הקרובה היא בנייה בקרקע פרטית.

<ערן ניצן: הכנסת והממשלה כמעט ולא טיפלו בקרקעות פרטיות עד היום.

<ערן ניצן: הן נאחזות על-ידי בעלי קרקע פרטית.

<ערן ניצן: רוב הצעדים, גם אלה שסקרנו לפניכם כרגע, עוסקים בקרקע מדינה.

<ערן ניצן: יש שורה של הצעות ממשלתיות איך אפשר לעודד יזמים שמחזיקים בידיהם קרקעות פרטיות, לתמרץ אותם לממש את הקרקעות האלה לקראת יחידות דיור.

<ערן ניצן: הדברים כלולים, בין היתר, בחוק התוכנית הכלכלית שבתקווה ב-1 בספטמבר יונח לקריאה הראשונה בכנסת;      הוא כולל בתוכו גם את הנושא האחרון, של חוק מיסי פיתוח, כדי לצמצם את בעיות חקיקת העזר, שפעמים רבות מונעת את האפשרות לגבות אגרות והיטלים על-ידי רשויות מקומיות ואז הדברים מתארכים באמצעות הסכמים עם המדינה.

<ערן ניצן: הרשות להתחדשות עירונית היא עוד אבן פה, היא עוד אבן במאבק של המדינה, של הממשלה, נדמה לי גם של הכנסת במגמות המחיר.

<ערן ניצן: אנחנו לא יכולים להתנחם בזה שסביבת הריבית הנמוכה גורמת לעליות המחיר.

<ערן ניצן: סביבת הריבית הנמוכה כנראה תמשיך ללוות אותנו, ואגב הסביבה הזאת צריך לפעול להגדיל באופן אינטנסיבי ביותר את ההיצע, כפי שתואר פה, לצד גם שינויים מבניים, כמו הקמת הרשות להתחדשות עירונית.

<ערן ניצן: תמונת המצב היום מטעה משום שאפשר להתכדר ולהבין שהמצב קשה, אבל אני רוצה להדגיש שדווקא יש בנו הרבה מאוד אופטימיות למרות תמונת המצב.

<ערן ניצן: יש לנו 100 מתחמים מוכרזים לפינוי-בינוי, כאשר בסוף אנחנו רואים שיש רק 9 פרויקטים מאוכלסים, אבל יש התקדמות גדולה מאוד בפרויקטים שנמצאים בתוך הצנרת, בוודאי בפינוי-בינוי.

<ערן ניצן: היקף היתרי הבנייה – לא התוכניות הבאות והפקדות אלא היתרי בנייה שהונפקו לתמ"א 38 בשנת 2014 – עולה על 6,000 היתרי בנייה.

<ערן ניצן: יותר מעשירית מהיתרי הבנייה בשוק הונפקו לתמ"א 38.

<ערן ניצן: כלומר, אנחנו רואים שינוי שמגיע גם מפינוי-בינוי וגם מתמ"א 38.

<ערן ניצן: אנחנו מעוּדדים מן המגמה הזאת.

<ערן ניצן: זה קורה לא רק בגלל שאנחנו טובים יותר.

<ערן ניצן: זה קורה כי תנאי השוק טובים יותר, כי הקרקע יקרה יותר והיא קורצת ליזמים.

<ערן ניצן: זה כמובן חלק משמעותי ביותר ב-hype הזה של התחדשות עירונית ואותו אנחנו רוצים לנצל.

<ערן ניצן: אבל איפה אנחנו רואים שההיתרים מונפקים?

<ערן ניצן: איפה אנחנו רואים שהתוכניות נרקמות וגם מתקיימות?

<ערן ניצן: כמובן באזורים הקלים יותר לביצוע, באזורים שבהם יש אוכלוסיות פשוטות יותר לטיפול, באזורים שבהם שווי הקרקע גבוה מאוד.

<ערן ניצן: בבסיס הקמת הרשות להתחדשות עירונית, אדוני היושב-ראש, אנחנו רואים לנגד עינינו גם את האזורים שקשה מאוד ליזמים לפעול בהם.

<ערן ניצן: יזמי הדיור, יזמי הנדל"ן מתקשים להיכנס לשכונות המצוקה, מתקשים לממש דרכן את פרויקטי ההתחדשות העירונית, גם מטעמים כלכליים, אבל לא רק.

<ערן ניצן: יש פה הרבה מאוד טעמים סוציולוגים חברתיים, אוכלוסייה הרבה יותר מורכבת לטיפול ולגיבוש מולה באזורים הללו.

<ערן ניצן: אנחנו עומדים על כך שהתחדשות עירונית היא בשורה הכי גדולה לאוכלוסיות הללו, יותר מכל תוכנית ממשלתית שתסייע בעוד שכר דירה או בפחות שכר דירה.

<ערן ניצן: בסוף הרבה פעמים דווקא אזורי העוני ודווקא האזורים הקשים, בוודאי בדרום תל-אביב, בוודאי בירושלים, הם אזורים שמבחינה נדל"נית התחדשות עירונית יכולה להביא להם את הבשורה המלאה והמוחלטת.

<ערן ניצן: חלק מן התפקיד של הרשות הזאת, שמייד נגיע אליה, יהיה גם לטפל באזורים הללו, שלהבנתנו השוק מתקשה ויתקשה להגיע אליהם.

<ערן ניצן: ההשראה להקמה של הרשות הזאת היא מה שקורה בעולם.

<ערן ניצן: נכון, בדרך כלל בעולם זה נעשה ברשויות מקומיות, אבל ברשויות מקומיות כמו ניו-יורק או דטרויט או לונדון, רשויות מקומיות גדולות מאוד שיוזמות בקרבן את ההתחדשות העירונית.

<ערן ניצן: ההבנה שלנו, שבישראל הקטנה הדרך הזאת כנראה תיאלץ לא להיעשות בצינורות המוניציפליים אלא ברשות ממשלתית, כמובן בשיתוף פעולה מלא ורחב עם הרשויות המקומיות, שבלעדיהן אי אפשר.

<ערן ניצן: אנחנו רואים מימוש של 28 פרויקטים בלבד.

<ערן ניצן: זה נתון מדאיג, אבל האור בקצה המנהרה מופיע ואנחנו רואים התגברות הולכת וגדלה של הפרויקטים הללו.

<ערן ניצן: המטרה שלנו, כאמור, להקים ארגון מקצועי שיודע לאגם את מלוא מכלול הבעיות, והן רבות.

<ערן ניצן: הן בעצם קיימות בכל תחום הנדל"ן, בכל אחת מן הסקציות המקצועיות שלו יש נגיעה להתחדשות העירונית וכל אחת מהן היא וטו.

<ערן ניצן: כלומר, אם אירוע מיסוי לא ייפתר אז לא יהיה פרויקט, ואם אירוע שמאות לא ייפתר, או בוודאי אם אירוע הסכמה עם הדיירים לא ייפתר אז לא יהיה פרויקט, ואם האירוע התכנוני לא ייפתר אז לא יהיה פרויקט.

<ערן ניצן: לכן זה שרשרת של וטו ומישהו צריך לקחת אליו את היכולת לרכז את כלל הגורמים, כאמור, הרשות להתחדשות עירונית.

<ערן ניצן: אנחנו רואים את השחקנים שקיימים היום סביב הסוגיה הזאת.

<ערן ניצן: אלה רק השחקנים הרגולטוריים ביחד עם הרשויות המקומיות.

<ערן ניצן: לצדם ומולם יש את האזרחים, שהם החוליה החשובה ביותר.

<ערן ניצן: פעמים רבות, אם בבניין תתבצע התחדשות עירונית או לא תתבצע התחדשות עירונית תלוי בהרכב הדיירים שבו, אם אלה דיירים שמשתפים פעולה, דיירים שמעוניינים ומצליחים ליצור את ההבנה ביניהם אז אפשר, ואם טעמים אחרים, נסיבות אחרות, ריבים ומתחים אחרים מעיקים אז הפרויקט כנראה לא יתממש.

<ערן ניצן: מה תפקידי הרשות שאנחנו מציעים?

<ערן ניצן: זה כבר נוגע להצעת החוק.

<ערן ניצן: התפקידים שלה יהיו כמובן להגדיל את קצב הביצועים.

<ערן ניצן: אנחנו רוצים לייצר מוקד ידע.

<ערן ניצן: הכנסת, הוועדה הזאת תוכל לזמן את מנהל הרשות להתחדשות עירונית ולעקוב אחר הפרויקטים השונים ואחר כלל הסוגיות שקשורות לזה.

<ערן ניצן: יש את הקרן להתחדשות עירונית, שאושרה בחקיקה ובהחלטת ממשלה, שמאגמת כספים עבור יחידות דיור להתחדשות עירונית שלא הצליחו להתקדם.

<ערן ניצן: הרשות, בין היתר, תנהל את הקרן הזאת.

<ערן ניצן: משרד האוצר יקצה לרשות, מעבר לקרן הזאת, גם את המשאבים כדי שהיא תוכל לתפקד וליזום, כפי שתיארנו.

<ערן ניצן: היא הגוף שיגבש את תיקוני החקיקה הרבים שעוד נדרשים בתחום.

<ערן ניצן: אני מדגיש ואומר, חוק הרשות להתחדשות עירונית לא פותר את תיקוני החקיקה הרבים שנדרשים.

<ערן ניצן: גם לא יהיה נכון לרתום אגב החוק הזה את כל בעיות החקיקה שנדרשות.

<ערן ניצן: צריך לייצר את הגוף הזה, שתלוי מאוד כיצד אנחנו בסופו של דבר נייצר את דבר החקיקה כלפיו, אבל לא פחות מזה תלוי גם מי יעמוד בראשו.

<ערן ניצן: שואלים אותנו אם הרשות תצליח או לא.

<ערן ניצן: חצי מן השאלה הזאת בסוף תלויה עד כמה הרשות תהיה עצמאית וחזקה כפי שנקבע בחקיקה, וחצי לפחות תלוי גם במי שר הבינוי, על-פי הצעת החוק, ימנה, באישור הממשלה, כדי לעמוד בראש הרשות הזאת.

<ערן ניצן: זה נוגע בנקודה הבאה של ייזום וקידום התחדשות עירונית.

<ערן ניצן: לא טריוויאלי שהממשלה תיזום התחדשות עירונית.

<ערן ניצן: אנחנו סבורים ברבים מאוד מן המקרים שהיא גם לא צריכה לעשות את זה.

<ערן ניצן: אבל יש מקרים כנראה, גם להבנתנו במשרד האוצר, שלא מאופיין בפתיחות-יתר לנושאים מן הסוג הזה, של כניסת הממשלה לנושאים שלא נמצאים בה.

<ערן ניצן: נדמה לנו שייזום התחדשות עירונית בשכונות מצוקה ובשכונות עוני, אם נמתין ונחכה שהשוק הפרטי ירקום את ההסכמים בין עולם היזמות ובין התושבים ניאלץ לחכות עשרות רבות של שנים.

<ערן ניצן: ההבנה בממשלה היא שאין לנו את הזמן הזה.

<ערן ניצן: דוח אלאלוף מצביע על הנושא הזה.

<ערן ניצן: כל מי שעוסק בעוני בישראל מבין את הקשר בין התחדשות עירונית לבין עוני ואת הבשורה שההתחדשות העירונית יכולה לתת.

<ערן ניצן: לכן, אדוני היושב-ראש, נבקש מהוועדה, וממך גם, להעניק לנו את היכולות לפעול באזורים הללו ביתר שאת ולהביא להם את הבשורות ואת הקידום של האזורים האלה.

<ערן ניצן: אני אומר שוב, אנחנו לא ממציאים פה שום גלגל.

<ערן ניצן: יש מומחים גדולים, שיושבים גם בחדר הזה, להשוואות בינלאומיות.

<ערן ניצן: כל מטרופולין בעולם מתמודד עם הבעיות הללו.

<ערן ניצן: יש הצלחות גדולות מאוד בעולם להתמודדות כזאת בכל אחת מן הערים הגדולות, ואני מניח שרבים מכירים את הסיפורים הללו.

<ערן ניצן: אנחנו עוד לא הצלחנו לממש הצלחות כאלה פה ואנחנו חייבים לנסות ולהצליח.

<ערן ניצן: אני מקדים ואומר, עולה בשיחות שאנחנו עורכים עם מומחים גדולים בעניין הזה שיש גם טעויות בהתחדשות עירונית.

<ערן ניצן: בעולם גם נעשו טעויות כבדות בהתחדשות עירונית.

<ערן ניצן: ניסו לייצר טוב, ניסו לייצר התחדשות עירונית ומצאו את עצמם כעבור 30 שנים בשכונות "סלאמז".

<ערן ניצן: גם משם נצטרך להפיק את הלקחים כדי חלילה לא לייצר נזק גדול מן התועלת.

<ערן ניצן: הרשות, כאמור, יש לה מליאה שמלווה את המנהל.

<ערן ניצן: המליאה משקפת את העבודה המשותפת של כלל הגופים.

<ערן ניצן: אפשר לראות פה מי החברים במליאה.

<ערן ניצן: בעצם כל גוף שיש לו נגיעה לזה, כולל משרד הרווחה, שיהיה חלק ממליאת הרשות הזאת, כדי להציג את האינטרס, וגם אגף שנרצה להקים בתוך הרשות הזאת כדי לעסוק בנושא הרווחה, בנושאים הסוציאליים, כי זה לא רק נושאים קנייניים, זה לא רק נושאים כלכליים, גם אנחנו מבינים את זה, כפי שהבינו את זה במקומות רבים בעולם בעזרתם האדיבה של הרבה מאוד שותפים שמבהירים את העניין הזה.

<ערן ניצן: למעשה תהיה מליאה שתתכנס באופן קבוע סביב הנהלת הרשות וסביב מנהל הרשות, תלווה ותאפשר לייצר לרשות הזאת את הכלים ואת העוצמה לטפל בכל הבעיות שעומדות לפניה.

<ערן ניצן: הסמכויות יהיו להחליף את ועדת השרים לעניין הכרזה על מתחמים.

<ערן ניצן: זה מהלך מרחיק לכת שנידון ארוכות גם בממשלה.

<ערן ניצן: לא טריוויאלי ששרים בממשלה נפרדים מסמכויות.

<ערן ניצן: ההבנה שנעשתה עוד עם שר הפנים, בוודאי עם שר הבינוי, היתה שלא יצטרכו יותר לעלות לוועדות השרים בנושא הזה אלא הרשות תהיה הגוף שיכריז על מתחמים לפינוי-בינוי.

<ערן ניצן: יש לזה משמעויות של מיסוי ויש לזה משמעויות של הקצאת תקציב, גם לרשויות המקומיות וגם ליזמים.

<ערן ניצן: כל נושא ההקצאה לקרקע משלימה ייעשה אגב המלצתה המקצועית של הרשות, שתלווה את נושא הקרקע המשלימה לשר האוצר, אגב תיקוני החקיקה.

<ערן ניצן: כל ניהול המשאבים של הקרן להתחדשות עירונית שתיארנו קודם, זו קרן שכבר הוקמה בחקיקה, יש לה החלטות ממשלה רלוונטיות ובשנים הקרובות צפויים להיות מוזרמים אליה כספים שינוהלו על-ידי הרשות הזאת.

<ערן ניצן: הקצאת המשאבים – הרשות תוכל להקצות, כמובן בתנאים כפי שתקבע, לרשויות מקומיות את הכוח לוועדות המקומיות.

<ערן ניצן: אנחנו רואים איך, אגב תיקון מספר 101 ואגב ההסמכה של הוועדות המקומיות לאשר בלי הוועדות המחוזיות – תוכנית אחת בוועדה אחת – את התוכניות להתחדשות עירונית, רבות מהן זקוקות לכוח אדם.

<ערן ניצן: לאו דווקא העיר הגדולה ביותר בישראל או החזקה ביותר, אבל אחרות בוודאי, זקוקות גם לכוח אדם, גם למחשוב, גם לידע.

<ערן ניצן: הרשות תצויד בכלים כדי לעזור לרשויות המקומיות לבצע את הדברים הללו, לעזור להן לממש את הסמכויות שלהן בעניין הזה.

<ערן ניצן: לא להחליף אותן.

<ערן ניצן: והדבר האחרון שדיברנו עליו הוא יזמות בשכונות מצוקה, לרקום את ההסכמות עם הדיירים, כאשר במודל כפי שאנחנו רואים אותו, אבל מן הסתם הוא גם ישתנה לאורך השנים, תהיה הסכמה מול הדיירים והרשות תמכרז את זה לקבלנים וליזמים כדי שיבצעו.

<ערן ניצן: אבל השלב הראשון, הכמעט בלתי אפשרי היום, של הסכמת הדיירים, ייעשה על-ידי הרשות, שתבוא כגוף ממלכתי.

<ערן ניצן: נדמה לנו שזה יפחית רבות מאוד מן ההתנגדויות והחששות של הדיירים היום.

<ערן ניצן: תפקידי המליאה ביחס לרשות יהיו לקבוע את המדיניות הכללית של הרשות.

<ערן ניצן: תיארנו מי החברים שם.

<ערן ניצן: מי שעומד בראש המליאה הוא שר הבינוי ותפקידי המליאה יהיו כמובן לקבוע את המדיניות, לאשר את תוכניות העבודה, לאשר את תקציב הרשות, לקבל את הדיווחים השוטפים ולהנחות את ראש הרשות.

<ערן ניצן: אלה בעצם תפקידים קלסיים של כל מליאה, אבל עדיין מה שמאפיין את המליאה הזאת, ששותפים בה כל הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים.

<ערן ניצן: אנחנו מראים לכם פה תמונה של לפני ואחרי.

<ערן ניצן: זו הדמיה כמובן.

<ערן ניצן: אנחנו רוצים לומר שהחקיקה הזאת היא חקיקה אופטימית מאוד.

<ערן ניצן: היא מגיעה עם הרבה קונצנזוס והבנה.

<ערן ניצן: הבקשה המרכזית שלנו מן הוועדה, מעבר להערות שיהיו לה ולתיקונים, תעזרו לנו לייצר בוועדה הזאת רשות שהיא חזקה, ולא פחות חשוב מזה, גם עצמאית.

<ערן ניצן: זה יעניק לה את היכולת לממש חלק גדול מן האתגרים שאנחנו רואים פה ולעזור לנו בהתמודדות הכללית בדבר הזה.

<ערן ניצן: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה לערן ניצן, שמרכז את כל נושא הנדל"ן, שהוא בהחלט נושא מרכזי וחשוב היום במשרד האוצר.

אלי כהן: אני רוצה להודות גם למעין נשר, ביחד אתך, שבאמת משקיעה לילות כימים בקידום הנושאים החשובים שאתם פירטתם במהלך המצגת החשובה הזאת.

אלי כהן: שמחתי מאוד לשמוע בהצגה שלך, לא רק פתרון לתחום הנדל"ן אלא גם פתרון לאנשים, אותם אנשים שנמצאים בשכונות המצוקה, בשכונות בהן נדרשת התחדשות עירונית.

אלי כהן: אמרת בצדק שההתחדשות העירונית היא לא הפתרון היחיד, זה חלק ממאגר שלם של פתרונות, אבל היא בהחלט פתרון חשוב ומרכזי, וגם חובה מוסרית של ישראל, שבחלק מן המקומות היא בנתה את אותן שכונות.

אלי כהן: הצטרף אלינו גם עדיאל שמרון, ממלא מקום מנהל רשות מקרקעי ישראל, שהם בהחלט חלק מרכזי שנצטרך לרתום לפתרונות של ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: נמצאים כאן נציגי חברות משכנות, ערן כהן מ"עמידר" ועוד חברים אחרים.

אלי כהן: רק קצת נתונים, יש היום בישראל כ-2.3 מיליון דירות, מתוכן האומדנים מדברים על בין 500,000-700,000 דירות שמתאימות לפתרון של התחדשות עירונית.

אלי כהן: כלומר, יש כאן בהחלט פתרון משמעותי על בסיס תשתיות קיימות באזורי הביקוש במקומות שנחוצים.

אלי כהן: במיוחד בימים אלה, כאשר מחירי הקרקע גבוהים מאוד, הכדאיות בפתרונות של התחדשות עירונית עולה, קל וחומר, אבל עדיין אנחנו לא רואים מספיק פתרונות של התחדשות עירונית ומספיק פרויקטים.

אלי כהן: זה הזמן לעבור לעינת גנון ממשרד הבינוי שתציג את האגף להתחדשות עירונית.

אלי כהן: חשוב להגיד, הסיבה שפרויקטים אולי לא התקדמו מספיק ממש לא נעוצה במשרד הבינוי אלא בחסמים שונים שהיו בתהליך הארוך של הבינוי.

אלי כהן: גם כך תהליך של בינוי רגיל לוקח בישראל 12 שנים כאשר קונים קרקע נקייה.

אלי כהן: כאשר יזם למעשה צריך להגיע להסכמות עם הדיירים, ליצור את המבנה גם עם הרשויות המקומיות, זה קל וחומר לוקח זמן רב יותר.

אלי כהן: אני אומר את זה במיוחד כאן לחלק מן המשתתפים שהם עובדי משרד הבינוי.

אלי כהן: כמובן אנחנו יודעים את העבודה שנעשית אבל המטרה שלנו כאן לתת כלים וסמכויות יותר מרכזיים.

אלי כהן: לשמחתי בוועדה שלנו חברים, אם בדמות יועצים ואם בדמות חברים בוועדה, אנשים שמילאו וממלאים מספר תפקידים בכירים ברשויות המקומיות, כמו חבר הוועדה דוד ביטן, שבעבר היה ממלא מקום ראש עיריית ראשון-לציון, חברת הכנסת רחל עזריה, שהיתה סגנית ראש עיריית ירושלים, והיועץ לוועדה, שגם הוא היום משמש בפועל כממלא מקום ראש עיריית תל-אביב.

אלי כהן: ברשותכם, נעבור להצגה של משרד הבינוי, עינת גנון, בבקשה.

<עינת גנון: תודה רבה.

<עינת גנון: אני רוצה להתנצל בשם מנכ"ל המשרד, מר אשל ארמוני.

<עינת גנון: הוא מתעכב אך אמור להגיע.

<עינת גנון: המשרד רואה חשיבות רבה בקידום הצעת החוק.

<עינת גנון: מעבר לכל הפעילות שאנחנו עושים כבר היום, חשוב לנו להרחיב את סל הכלים, מכל הבחינות, שיאפשרו לקדם את הנושא בעוצמה ובהיקף הרבה יותר גדולים.

<עינת גנון: חלק מן הדברים שאנחנו עושים כבר היום, שמייד אציג אותם, לשמחתי אנחנו רואים את הפירות שלהם מתחילים לבקוע במציאות הנוכחית, אבל צריך לעשות עוד הרבה מאוד.

<עינת גנון: אסקור מה אנחנו עושים היום, אבל בהחלט יש לנו כוונות להביא בהמשך, כמובן מעבר למסגרת של החוק – גם ערן ניצן אמר את זה לפניי – יש עוד הרבה כלים משלימים שחשוב לתת לרשות כדי שהיא תוכל לפעול ולהוציא את הדברים לידי ביצוע.

<עינת גנון: היום האגף להתחדשות עירונית עוסק בשני היבטים מרכזיים.

<עינת גנון: ראשית, כמובן, קידום פרויקטים ספציפיים במגוון רחב של מסלולים, שמייד אפרט אותם, כדי לשפר את איכות החיים, בראש ובראשונה לתושבים, את איכות הסביבה העירונית וגם להוסיף יחידות דיור חדשות.

<עינת גנון: ההיבטים הלא פחות חשובים שאנחנו עוסקים בהם הם הסרת חסמים ויצירת מנגנונים שמאפשרים לפרויקטים האלה לקרות.

<עינת גנון: יש הרבה מאוד חוקים ומנגנונים שהאגף שלנו קידם וייצר, שהקלו את הפעילות בשוק.

<עינת גנון: אפשר למנות חלק מהם.

<עינת גנון: הם נעשו בשיתוף פעולה עם גורמים רבים, אם זה משרד המשפטים ומשרד האוצר, לדוגמה בחוק פינוי-בינוי (פיצויים), שמכונה "חוק הדייר הסרבן", ומע"מ אפס שאושר בשנה שעברה לפרויקטים של התחדשות עירונית.

<עינת גנון: יש עוד הרבה היבטים, שעל חלקם אדבר בהמשך.

<עינת גנון: מבחינת קידום פרויקטים, אנחנו עוסקים במספר רמות.

<עינת גנון: החל ברמת התכנון המתארי – אנחנו מקדמים תוכניות מתאר להתחדשות עירונית לשכונות או לרובעים עירוניים שלמים.

<עינת גנון: מייד אפרט באילו שכונות אנחנו עוסקים.

<עינת גנון: זו פעילות שהכנסנו בשנתיים-שלוש האחרונות.

<עינת גנון: כאשר השוק התחיל להבשיל והתרבו הפרויקטים עלה הצורך בראייה כוללת לשכונות שלמות, מעבר לקידום פרויקטים נקודתיים; כמובן תוכניות מפורטות, בלעדיהן אי אפשר להוציא היתרי בנייה.

<עינת גנון: עוד היבט שבאדיבותו הרבה של משרד האוצר הכנסנו בשנים האחרונות הוא מימון עבודות פיתוח ייחודיות.

<עינת גנון: אנחנו אמנם מתערבים בסביבה בנויה שבדרך כלל לא צריך להשקיע בה בהיקפים גדולים בתשתיות, כפי שערן ניצן סקר קודם לכן, אבל לפעמים יש פרויקטים ייחודיים שעולים במהלך התכנון ונדרשים לסיוע שלנו.

<עינת גנון: אנו מקדמים מזה כשנה, מכינים מסלול ניסיוני חדש שהממשלה אישרה, שתכליתו בינוי-פינוי-בינוי ללא יזם.

<עינת גנון: למעשה במסלול הזה הממשלה נכנסת בנעלי היזם והיא שבאה במגע עם הדיירים.

<עינת גנון: ארחיב על כך בהמשך.

<עינת גנון: בשנה האחרונה קיבלנו אפשרות לתקצב פרויקטים של תמ"א 38 בשכונות שיקום.

<עינת גנון: הדבר כבר תופס תאוצה ויש ביקוש הרבה מעבר לתקציבים שהועמדו בפנינו.

<עינת גנון: אנחנו מקווים שנרחיב ונעמיק את התהליכים האלה כי הם מאוד חשובים דווקא בשכונות החלשות עם האוכלוסיות החלשות.

<עינת גנון: אנחנו רואים שעם כל זה שהן שכונות במעמד פורמלי סוציו-כלכלי נמוך עדיין יש אנשים שרוצים לגור שם, לקנות דירות חדשות במחירים סבירים על גבי בניינים מחוזקים.

<עינת גנון: בהחלט יש ביקוש שאנחנו גאים בו.

<עינת גנון: נושא שנכנס גם הוא בשנה האחרונה הוא חיזוק ושדרוג של מבנים שיש בהם רוב של דיירי הדיור הציבורי.

<עינת גנון: הם לא בהכרח, אגב, בשכונות שיקום, כפי שאפשר אולי לחשוב.

<עינת גנון: יש בניינים גם בשכונות במרכז הארץ שיש בהם רוב של דיירי הדיור הציבורי.

<עינת גנון: הוחלט לקדם את השדרוג שלהם, אם בתמ"א 38 ואם בפינוי-בינוי, באמצעות החברות המשכנות, וכרגע במיוחד חברת "עמידר" מובילה את התהליך.

<עינת גנון: אספר קצת יותר בהרחבה.

<עינת גנון: הפרויקט של תוכניות מתאר מכוון לשכונות בהיקפים נרחבים של 2,000-5,000 יחידות דיור קיימות, שברוב המקרים אנחנו מגיעים להכפלה שלהן בסך הכול, תוספת משמעותית מאוד שכמובן מצריכה היערכות בהיבטים המשלימים של תשתיות, מוסדות ציבור, שטחי ציבור.

<עינת גנון: זה תהליך מאוד-מאוד לא פשוט כי אפשר לשדרג מבנים אבל קשה מאוד להוסיף שטחים ציבוריים בשכונות קיימות.

<עינת גנון: היתרון הגדול בתוכניות הללו, שהן יוצרות ודאות תכנונית.

<עינת גנון: אם שמענו קצת בדיון הקודם, ובוודאי נשמע בהמשך מהיזמים שעוסקים בכך בפועל, אחד ההיבטים שחשובים ליזמים הוא הוודאות – ודאות תכנונית, כמובן ודאות כלכלית.

<עינת גנון: התוכניות האלה שקובעות את נפחי הבנייה ואת הפתרונות הציבוריים נותנות בהחלט זריקת עידוד לשכונות.

<עינת גנון: אחר-כך כאשר היזם יגיע ויקדם תוכנית מפורטת קיצרנו לו את הליך התכנון כי התוכנית כבר אושרה בוועדה המחוזית, נפחי הבנייה נקבעו והשאיפה שלנו שהתוכניות האלה יאושרו בסמכות ועדה מקומית.

<עינת גנון: כיום אנחנו כבר מקדמים 20 תוכניות.

<עינת גנון: אתם יכולים לראות את הישובים שבהם מקודמות התוכניות הללו.

<עינת גנון: כרגע נמצאות אצלנו על השולחן 8 בקשות נוספות, כך שבהחלט המהלך הזה צובר תאוצה.

<עינת גנון: אנחנו בשלבי תכנון שונים, כמובן בהתאם למועד שבו התחלנו לתכנן.

<עינת גנון: רק כדי לסבר את האוזן, אני רוצה לתת כדוגמה את שכונת קטמונים ח' ט' בירושלים.

<עינת גנון: למי שמכיר, השכונה סמוכה לכביש בגין, אצטדיון טדי, קניון מלחה, הארנה, שכונה שהיא ממש מתחם סגור.

<עינת גנון: במצב הקיים יש בה 2,300 יחידות דיור ואנחנו מגיעים כאמור כמעט להכפלה שלהן.

<עינת גנון: סיווגנו את האזורים השונים בתחום התוכנית.

<עינת גנון: לא אכנס לפרטי פרטים, אבל בכל אזור יש תהליך שונה שמיועד לעבור בהתחדשות עירונית.

<עינת גנון: אגב, גם פה בכוונתנו להפעיל את המסלול הניסיוני של בינוי-פינוי-בינוי באזור שמסומן פה בכחול בצפון התוכנית.

<עינת גנון: יש פה איזו הדמיה שנותנת המחשה איך תיראה השכונה בעתיד.

<עינת גנון: קידום תוכניות מפורטות נעשה היום בשני מסלולים עיקריים: מסלול רשויות מקומיות, שבו המשרד מממן באופן מלא את כל ההכנה של התוכנית ופעולות של ארגון חברתי.

<עינת גנון: התוכניות הללו מקודמות באמצעות הרשויות המקומיות.

<עינת גנון: אנחנו סבורים שהתחדשות עירונית היא מהלך לוקאלי, שמי שצריך להוביל אותו זו הרשות המקומית.

<עינת גנון: לכן אנחנו מאצילים להן את הסמכויות, מתקצבים ונותנים להן לקדם את התהליכים האלה.

<עינת גנון: כמובן יש להן את הגיבוי הממשלתי, ובסופו של יום כשהפרויקטים מגיעים לכדי מימוש הם זכאים להטבות מס.

<עינת גנון: בנוסף יש את המסלול היזמי, שבו יזמים פרטיים מקדמים את התוכניות ואחראים לכל התהליך, מתחילתו ועד סופו, ומגיעים אלינו כדי לזכות בהטבות המס, שהן זהות לחלוטין.

<עינת גנון: במסלול הרשויות המקומיות יש לנו היום 72 מתחמים מוכרזים, מרביתם לפינוי-בינוי, אך בהחלט יש גם פרויקטים לעיבוי בנייה.

<עינת גנון: חברת הכנסת זנדברג דיברה על כך בדיון הקודם.

<עינת גנון: בהחלט אנחנו מקדמים גם פרויקטים לעיבוי בנייה.

<עינת גנון: בטח פספסתי איזושהי רשות מקומית.

<עינת גנון: אלה מרבית הרשויות המקומיות שאנחנו עובדים איתן היום.

<עינת גנון: אמנם הפרויקטים הללו מתקיימים בעיקר במרכז הארץ, אבל אם תסתכלו היטב, יש לנו גם פרויקט בנהריה שנמצא עכשיו ממש לקראת ביצוע, כבר בסיום ההליך של הוצאת היתרי בנייה, ויש פרויקט בבאר-שבע, שאני רואה ששכחתי אותה, כך שיש עוד פרויקטים גם מחוץ למרכז הארץ.

<קריאה: מה עם ישובים ערביים?

<עינת גנון: כשהישובים יפנו הם יוכלו לקבל גם תקציבים.

<ערן ניצן: אחת הסיבות שאנחנו צריכים את הרשות המקומית היא בדיוק כדי לטפל באזורים האלה, גם בשכונות מצוקה, גם בישובים ערביים, שהיום לא נמצאים על המפה הזאת שאנחנו רואים.

<ערן ניצן: זה בדיוק העניין.

<ערן ניצן: הרשות המקומית תאפשר ליצור את היזמות הממשלתית, מה שמתקשה לעשות אגף של משרד ממשלתי.

<עינת גנון: קצת כדי לסבר את העיניים ולהראות פרויקטים שנמצאים בביצוע – אמנם אין מספיק, אנחנו בהחלט שואפים ליותר, אבל רצינו להביא לכם דוגמאות של פרויקטים שתקצבנו ויצאו לפועל.

<עינת גנון: בסיור הקרוב של הוועדה נגיע למתחם בית-אל, או נווה שרת בתל-אביב, פרויקט שמשרד הבינוי מימן והובילה אותו הרשות המקומית, עיריית תל-אביב-יפו.

<עינת גנון: המתחם חולק לשלושה תתי-מתחמים, מה שאִפשר הלכה למעשה ביצוע של כל תת-מתחם על-ידי יזם אחר שאותו בחרו הדיירים.

<עינת גנון: בעלי הדירות החליטו, בכל תת-מתחם מסיבותיו שלו, עם מי הם רוצים להתקשר.

<עינת גנון: נעשה כאן גם הליך יפה מאוד של התארגנות הדיירים באחד מתתי-המתחמים, שממש כתבו מכרז ובחרו יזם בעצמם.

<עינת גנון: זאת הדמיה של הפרויקט.

<עינת גנון: אפשר לראות, זה אחד מתתי-המתחמים כשרואים ברקע גם את הבניינים הקיימים וגם את הבניין שבבנייה ואת ההריסה.

<עינת גנון: זה תת-מתחם שנמצא כבר לקראת אכלוס בחודש הבא, רואים את הבניין שיאוכלס.

<עינת גנון: עוד פרויקט, לדוגמה, שכבר מאוכלס, מתחם התמר בנווה מונוסון, פרויקט שמשרד הבינוי מימן והובילה הרשות המקומית.

<עינת גנון: אתם רואים שהבניין הקיים הוא בניין טרומי, 4 קומות על עמודים, והדיירים עברו לבניינים – לא כל הפרויקט מומש אבל התחילו כבר לעבור לבניינים החדשים המודרניים, עם כל מה שכרוך בכך.

<עינת גנון: לדוגמה, פרויקט עיבוי בחיפה, פרויקט יפהפה שאני ממליצה מאוד אם הוועדה תרצה להרחיק עד חיפה לסייר בו.

<עינת גנון: מה ששונה בפרויקטים לעיבוי לעומת תמ"א 38, שנעשית תב"ע שמסדירה את ההיבטים הציבוריים שתמ"א 38 לא מתייחסת אליהם.

<עינת גנון: פה, לדוגמה, מעבר לבניינים עצמם יש חניה ציבורית תת-קרקעית שקשה מאוד ליצור בפרויקטים של תמ"א 38.

<עינת גנון: פה, אגב, המשרד סייע במימון של החניה התת-קרקעית הציבורית.

<עינת גנון: אתם יכולים לראות את הבניין הקיים ואת הבניין החדש שכבר מאוכלס.

<עינת גנון: זה מתקשר לנושא הבא, לעבודות פיתוח ייחודיות.

<עינת גנון: תקצבנו חניונים ציבוריים מתחת לשצ"פים, מתחת לשב"צים.

<עינת גנון: תקצבנו קירוי של כביש לטובת מעבר הולכי רגל, הטמנת קו מתח ועוד כיוצא באלה פרויקטים חשובים מאוד שמאפשרים לממש את התהליכים האלה.

<עינת גנון: הפרויקט הניסיוני של בינוי-פינוי-בינוי ללא יזם, אנחנו עובדים פה בשיתוף פעולה הדוק עם רשות מקרקעי ישראל כדי לפרסם, אני מקווה שבאוקטובר, את המכרז הראשון בראשון-לציון שמיועד לטובת דיירי שכונת רמת אליהו.

<עינת גנון: זה פרויקט מיוחד מאוד שבו אנחנו, המדינה, נכנסים בנעלי היזם.

<עינת גנון: אנחנו אלה שנמצאים במגע עם הדיירים, אנחנו מחתימים אותם על החוזה, לא היזם.

<עינת גנון: הם בכלל לא מכירים את היזם.

<עינת גנון: הם עוברים ישירות לדירה חדשה שקבלן בונה במכרז שיווק ואנחנו יוצרים את כל התנאים ואת העסקה הכלכלית.

<עינת גנון: אנחנו פונים אל הדיירים בשכונה, מפרסמים "קול קורא" וכמובן שדיירים שיתארגנו ויבואו במקבץ בשלמותו יוכלו לזכות ולעבור לבניין החדש.

<עינת גנון: וכמובן כאשר התפוסה מתפנה אנחנו ממשיכים את התהליך לטובת הבניינים הבאים.

<עינת גנון: כפי שציינתי קודם, תמ"א 38 בשכונות שיקום זה תהליך חדש שצובר תאוצה וחשוב לנו מאוד שיימשך.

<עינת גנון: המדינה הקצתה בשנת 2014 סדר גודל של 85 מיליון שקל.

<עינת גנון: מתחילים עכשיו תהליך של חיזוק בניינים.

<עינת גנון: אגב, זה לא 15 מבנים אלא יותר מזה, מחזקים 1,200 יחידות דיור בישובים כמו אילת, אשדוד, אשקלון, בית-שאן, דימונה, טבריה ויש עוד רשימה של ישובים שעוד לא קיבלו תשובות ולכן לא מניתי אותם פה, אבל בהחלט ישובים ושכונות חלשות שמקבלים, אגב, גם סיוע במימון של עורך-דין לטובת הדיירים כדי שנוכל לעזור לאוכלוסיות החלשות יותר לעבור את התהליכים האלה בקלות.

<עינת גנון: עוד פרויקט שהמשרד משלים בימים אלה את ביצועו הוא חיזוק ושדרוג מבני דיור ציבורי, של רוב דיור ציבורי, בפריפריה.

<עינת גנון: תוקצבו 60 מיליון שקלים שסייעו לנו לטפל בכ-27 מבנים בטבריה, בית-שאן, קריית-שמונה וצפת.

<עינת גנון: זה תהליך חשוב מאוד, שגם אם לא היתה בו תוספת יחידות דיור עדיין הוא חיזק את הבניינים הללו במקומות שהם המוּעדים ביותר לרעידות אדמה.

<עינת גנון: וכפי שציינתי קודם, אנחנו מתחילים עכשיו בתהליך, לאו דווקא בפריפריה אבל גם בפריפריה, של חיזוק ושדרוג מבנים של רוב דיור ציבורי באמצעות מימון מתוך פרויקטים רווחיים, שוב של רוב דיור ציבורי, באזורים שבהם יש פרויקטים כלכליים.

<עינת גנון: זה היה ממש במרתון מה שאנחנו עושים בתחום התכנון.

<עינת גנון: בקצרה אציג מה אנחנו עושים בתחום הסרת החסמים ויצירת מנגנונים מסייעים.

<עינת גנון: בימים אלה אנחנו מקדמים מתווה להסכמי גג להתחדשות עירונית.

<עינת גנון: מסתמנת הצלחה גדולה מאוד להסכמי הגג לשיווקים לבנייה חדשה ואנחנו עומדים להציע בימים הקרובים מתווה גם להסכמים משולבים במקומות שבהם יש שיווקי קרקע, איך לכרוך אותם יחד עם התהליכים של התחדשות עירונית.

<עינת גנון: וכמובן גם ביישובים שבהם אין שיווקי קרקע, במקומות במרכז הארץ שאין קרקעות ציבוריות ותמו עתודות הקרקע, איך לסייע לרשויות המקומיות, כי ברור לנו שיש קושי לרשויות מקומיות להשקיע ולהוציא לפועל מוסדות ציבור ותשתיות באזורים שמזדקנים, כי בחלק מהם גם נעשה ויתור על היטל השבחה, במיוחד בתמ"א 38, וחשוב לסייע לרשויות המקומיות לסגור את הפערים הללו.

<עינת גנון: הופץ תזכיר חוק שיזמנו אצלנו באגף, וקיבלנו שיתוף פעולה יוצא מן הכלל ממשרד המשפטים.

<עינת גנון: תזכיר החוק, שנקרא חוק המארגנים, בא להתמודד עם תופעת קבלני החתימות.

<עינת גנון: אני מתארת לעצמי שרבים מכם נתקלתם, אפילו בעצמכם או באמצעות קרובי משפחתכם, באנשים שדפקו בדלת והציעו לארגן את הבניין לתמ"א 38 או לפינוי-בינוי, חלקם אנשים מצוינים, שלא ישתמע שאני מדברת נגד, והם אלה שעוזרים לארגן באמת בפועל את הבניינים האלה.

<עינת גנון: אבל חלקם אנשים לא מקצועיים, שמבטיחים הבטחות לא מציאותיות, שאי אפשר אחר-כך לממש אותן בפועל כשהפרויקטים מגיעים לשלב בשל יותר.

<עינת גנון: אנחנו חושבים שיש צורך להסדיר את התחום.

<עינת גנון: אם תרצו, בהזדמנות נשמח להציג את הצעת החוק, שמן הסתם תגיע בקרוב, אולי אפילו לוועדה הזאת.

<עינת גנון: חוק פינוי-בינוי (פיצויים), שמכונה "חוק הדייר הסרבן", מאפשר היום תביעת נזיקין כנגד דייר שמסרב סירוב בלתי סביר.

<עינת גנון: אני מדגישה, סירוב בלתי סביר.

<עינת גנון: מה שבפועל אנחנו רואים מתביעות שהוגשו, מדובר בעיקר בדיירים סחטנים שמבקשים לקבל תמורה גבוהה יותר ממה שקיבלו שכניהם.

<עינת גנון: התיקון שאנחנו מקדמים, ביחד עם משרד המשפטים, בימים אלה מדבר על כך שניתן יהיה לאכוף ביצוע.

<עינת גנון: לא רק לתבוע תביעת נזיקין אלא ניתן יהיה לאכוף ביצוע, בדומה לאפשרות הקיימת בתמ"א 38.

<עינת גנון: הליך חשוב נוסף שאנחנו מקדמים הוא ייעול המנגנון של הקצאת קרקע משלימה.

<עינת גנון: יש היום החלטת מועצת מקרקעי ישראל שמספרה 1303 שמאפשרת את זה.

<עינת גנון: עם הזמן ראינו שנדרשים תיקונים ושיפורים בתהליך.

<עינת גנון: בימים אלה אנחנו עובדים ביחד עם רשות מקרקעי ישראל על ייעול המנגנון ומקווים שיובא לדיון באחת ממועצות מקרקעי ישראל הקרובות.

<עינת גנון: המשרד פרסם מדריך לדיירים.

<עינת גנון: חשוב מאוד לנו – דובר על כך קודם, אדוני היושב-ראש, דיברת על כך בהרחבה – לתת סיוע וכלים לדיירים בפרויקטים הללו.

<עינת גנון: מבחינתנו הדיירים הם בעלי הבית, קודם כול, הם בעלי הזכויות בקרקע בראש ובראשונה.

<עינת גנון: אנחנו צריכים ליצור להם פרויקטים שתהיה להם איכות חיים טובה, גם במצב העתידי, שהם יוכלו להישאר בפרויקט ושהזכויות שלהם לא יפגעו.

<עינת גנון: לכן פרסמנו – זה מופיע באתר האינטרנט של המשרד – מדריך לדיירים.

<עינת גנון: כשיזם בא ודופק להם בדלת ומציע להם עסקה, איזה היבטים צריכים להיות כלולים בחוזה, איזה ביטחונות, ערבויות, איזה סוגים של תמורה אפשר לקבל ועוד כהנה וכהנה.

<עינת גנון: כל זה מופיע במדריך.

<עינת גנון: בנוסף אנחנו מעמידים לרשות הדיירים מאגר שמאי פינוי-בינוי.

<עינת גנון: לא פעם באים הדיירים ואומרים: אני רוצה את העסקה, אני מאוד רוצה, אבל מה לעשות, אני לא בטוח שמה שהיזם הציע לי הוא עסקה הוגנת מבחינה כלכלית.

<עינת גנון: אנחנו מעמידים לרשותם שמאי פינוי-בינוי שיכול לקבוע האם העסקה כדאית מבחינה כלכלית או לא.

<עינת גנון: בנוסף, אנחנו מכינים בימים אלה מדריך תכנון לבנייה בצפיפויות גבוהות, כדי להעמיד לרשות המתכננים מאפייני בינוי שונים לבנייה בצפיפות גבוהה, ולא רק מגדלים.

<עינת גנון: אנחנו מגבשים מנגנונים כלכליים לסייע לדיירים בתחזוקה בבניינים החדשים כי ברור לנו שעלויות המחיה בבניינים האלה יקפצו בצורה משמעותית.

<עינת גנון: ודבר אחרון שאציין פה, למרות שאנחנו עושים עוד הרבה, זה הפעלה של קורס לקבלנים בנושא תמ"א 38(1).

<עינת גנון: אלה פרויקטים מורכבים מאוד, מכל הבחינות.

<עינת גנון: אנחנו עושים את הקורס הזה בשיתוף פעולה הדוק עם התאחדות בוני הארץ, בנינו ביחד קורס.

<עינת גנון: מסיימי הקורס מפורסמים באתר האינטרנט, גם של המשרד וגם של התאחדות הקבלנים.

<עינת גנון: חשוב מאוד להכניס לשוק בתחום הזה כמה שיותר בעלי מקצוע מהתחומים השונים כמובן, לא רק קבלנים, שיש להם הכשרה וניסיון.

<עינת גנון: לסיום, תקציבים, שתבינו כמה חשוב להקים את הרשות, וכמובן לגבות אותה בתקציבים.

<עינת גנון: המשרד פועל היום בתקציבים מצומצמים מאוד לצורך כל הפעילות שתיארתי קודם.

<עינת גנון: התקציבים שלנו מצומצמים – תלוי אם מתחילים בתחילת שנה או בסוף שנה – נעים בסדרי גודל של בין 40-50 מיליון שקל.

<עינת גנון: אנחנו מצפים שהתקציבים יגדלו ויהיו משמעותיים בהרבה כדי שהרשות תוכל להוציא לפועל את המשימות שלה.

<עינת גנון: בזאת סיימתי.

אלי כהן: תודה רבה לעינת גנון.

אלי כהן: שמענו את הדברים.

אלי כהן: ראינו בהחלט שדברים נעשים, אבל בהחלט צריך לתת יותר סמכויות ויותר כלים.

אלי כהן: ככלל, החומרים והמצגות יעלו גם לאתר הוועדה.

אלי כהן: אנחנו בהחלט מתכוונים לצאת לשטח, לראות פרויקטים בתכנון ולראות פרויקטים בתהליך.

אלי כהן: עינת גנון, אני רוצה לבקש ממך – ושוחחתי על כך גם עם מנכ"ל המשרד – בסוגיה הקשורה לנושא הדיור הציבורי.

אלי כהן: יש כיום כ-63,000 דירות בדיור הציבורי, שחלק ניכר מהן אמור להיות במועד כזה או אחר במסגרת פינוי-בינוי.

אלי כהן: כיום יש חוסר ודאות בנושא הזכויות בדיור הציבורי.

אלי כהן: יש מסמך של משרד הבינוי, של אגף הנכסים, מחודש מאי 2014, שהרוח שעולה ממנו היא למעשה לדחוק את רגליהם של דיירי הדיור הציבורי.

אלי כהן: אני חושב שדווקא בגישה שלנו, של אינטגרציה, שרוצה לשלב אותם, שהם ייקחו חלק בפירות של אותה התחדשות עירונית על מנת שגם נשמור על תמהיל של אוכלוסייה חזקה ואוכלוסייה חלשה, חשוב לנו שהם כן ייקחו חלק.

אלי כהן: על רקע זה אני רוצה לבקש מכם שאתם במשרד הבינוי, אני מניח בעצה עם החברות המשכנות, תגישו מסמך מסודר בנוגע למדיניות בנושא של זכויות הדיירים בדיור הציבורי.

אלי כהן: אני יכול להגיד לך שהגישה, שלי לפחות, היא שאין להגלות את דיירי הדיור הציבורי מהפרויקטים הללו.

אלי כהן: אנחנו כמובן נרצה לצרף את המדיניות הזאת לחומר שברשותנו ולהפיץ אותה במסגרת הוועדה.

אלי כהן: לחילופין גם שמורה לנו הזכות להגיש הצעת חוק, או לבקש שינויים בחוק הקיים, או לפצל ולהגיש הצעת חוק נפרדת.

אלי כהן: על רקע זה נבקש שעד לתחילת מושב הכנסת, שצפוי להיות ב-12 באוקטובר, נזכה לקבל מכם את המדיניות, או לחילופין את הצעת החוק שתדבר על זכויות הדיירים במסגרת הדיור הציבורי.

<עינת גנון: ברשותך, אני חייבת להתייחס ולומר שכבר היום המדיניות הקיימת אומרת במפורש שלא מדירים את האוכלוסייה הזאת מתהליכי התחדשות עירונית.

<עינת גנון: ייתכן שהמסמך נוסח בשפה לא כל-כך ידידותית אבל למשרד ברור שהם חייבים להיות חלק מהתהליכים האלה.

<עינת גנון: יותר מכך, אני אישית פועלת לבנות כלים שונים לסיוע לאותם דיירים, במיוחד כשהם יעברו לדירות החדשות, כי אין ספק שפה צריך התייחסות מיוחדת.

<עינת גנון: בשמחה נגיש את מסמך המדיניות שביקשת.

אלי כהן: תודה רבה לך.

אלי כהן: אני באמת שמח לשמוע שזאת הרוח.

אלי כהן: מהמסמך של מאי 2014 הרוח שעולה היא רוח שונה.

אלי כהן: אני מודה לך.

אלי כהן: אנחנו באמת נחכה לקבל את אותו מסמך.

אלי כהן: נעבור עכשיו ליועץ ליושב-ראש הוועדה, מר ארנון גלעדי, ואחריו לחברת הכנסת רחל עזריה.

<קריאה: יש לי שאלה קצרצרה לעינת גנון.

<קריאה: במסמך המחליטים שהונח בשבוע שעבר על שולחן הממשלה הסעיף של תמ"א 38 לשכונות פריפריה וכל התקציב עבור זה הוּצע שיוּרד מתקציב המדינה.

<קריאה: רציתי לשאול אם זה אושר.

אלי כהן: ברשותך, ניתן זמן גם לשאלות בהמשך.

אלי כהן: ארנון גלעדי, בבקשה.

<ארנון גלעדי: צהרים טובים לכולם.

<ארנון גלעדי: לא אאריך במילים לאחר המצגות.

<ארנון גלעדי: אין ספק שנושא מצוקת הדיור הוא צורך השעה, הוא הנושא הראשון במעלה מבחינה חברתית.

<ארנון גלעדי: אני שמח שגם שר האוצר וגם הממשלה כממשלה לקחו את הנושא לתחום טיפולם.

<ארנון גלעדי: למעשה לראשונה יש ועדה שתטפל בצורה מרוכזת בנושא פתרונות הדיור.

<ארנון גלעדי: אין ספק שחסרים בפועל במהלך של שנה עשרות אלפי יחידות דיור כדי לאפשר קורת גג ראויה לאנשים במדינת ישראל.

<ארנון גלעדי: אני רואה את הכלי הזה של הוועדה, וגם את הרשות להתחדשות עירונית, ככלי משמעותי של יכולת לקדם את הנושאים ולהביא אותם לידי פתרון.

<ארנון גלעדי: האגף להתחדשות עירונית קיים מזה שנים ארוכות במשרד הבינוי.

<ארנון גלעדי: הייתי גם מנכ"ל של חברה משכנת בעבר, חברת "חלמיש", ואני מכיר את נושא ההתחדשות העירונית.

<ארנון גלעדי: דרך אגב, הפרויקט בנווה שרת התחיל בתקופתי, בשנת 2000 או 1999, והוא מבשיל לפירות היום, אבל הוא התחיל בתכנונים אצלנו כבר, ברשות המקומית.

<ארנון גלעדי: לכן הרשות עצמה צריכה להיות חזקה.

<ארנון גלעדי: היא צריכה להיות הגוף שמתאם את הרגולציה בין כל הגורמים הממשלתיים והחוץ-ממשלתיים, לקצר את ההליכים, ולמעשה הדבר החשוב ביותר, שלא יקרה שיהיו 100 תוכניות מאושרות ורק 9 בביצוע אלא צריך להפוך את הרשות לכלי של מעקב ביצוע כדי לראות שאכן התוכניות האלה גם יוצאות לכיוון ביצוע, כדי להביא בסופו של דבר להורדת מחירי הדיור.

<ארנון גלעדי: הלא הנושא נסוב בסופו של דבר על הגדלת היצע הדיור והורדת מחירי הדיור לתושבים.

<ארנון גלעדי: צריך למעשה ליצוק תוכן לתוך הרשות עצמה ולאפשר לרשויות המקומיות, שהן הכלי המשמעותי, שהן יכולות לקדם או לא לקדם את התוכניות דרך ועדות התכנון השונות שלהן, להפוך אותן להיות בעלות עניין ולתת להן את המוטיבציה לקדם את ההתחדשות העירונית ולקדם את הפינוי-בינוי, עם כל החסמים שיש שם.

<ארנון גלעדי: הרשות המקומית לפעמים חייבת את הדחיפה הממשלתית, גם מבחינת תקצוב, במיוחד בשכונות השיקום, במיוחד באזורים חלשים יותר בערים הגדולות וגם בפריפריה.

<ארנון גלעדי: נצטרך להתייחס לנושאים האלה כחלק מתוך צורך חברתי, גם לשקם את השכונות וגם בסופו של דבר לחדש את הבינוי ולגרום להזרמת דם חדש, כולל כל הנושא של מוסדות הציבור שם.

<ארנון גלעדי: לצורך כך אני מעמיד את עצמי, עם הניסיון המועט שיש לי, לא הרבה – אני יושב-ראש הוועדה להתחדשות עירונית בתל-אביב שקמה זה מכבר ביחד עם מהנדס העיר, אנחנו מקדמים הרבה מאוד פרויקטים להתחדשות עירונית, כאשר חלק מן היזמים נמצאים בחדר הזה, כולל בהקלות מיסוי עירוני שעיריית תל-אביב הולכת לקחת על עצמה כדי לדחוף את קידום הפרויקטים להתחדשות עירונית.

<ארנון גלעדי: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה לך.

אלי כהן: כמובן גם תודה על כך שאתה עושה את תפקידך בהתנדבות מלאה.

אלי כהן: נעבור בבקשה לחברת הכנסת רחל עזריה.

רחל עזריה: צהרים טובים.

רחל עזריה: קודם כול, אני רוצה לברך על הוועדה ולברך את יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אלי כהן.

רחל עזריה: מרשים מאוד שאנחנו רואים בנושא הזה מין הסכמה מקיר אל קיר שזה נושא חשוב, הסכמה מקיר אל קיר שצריך להסדיר את הנושא ובאמת להביא גם יזמים וגם ארגוני סביבה וגם עובדים קהילתיים, כולם ביחד סביב השולחן בעניין הזה.

רחל עזריה: זה מעיד גם על החשיבות וגם על כך שבאמת יש פה משהו "חם" לטיפול.

רחל עזריה: שלושה נושאים שבעיני חשוב שיהיו על סדר היום.

רחל עזריה: קודם כול, בכל פרויקט – וצריך לראות איך אנחנו מטמיעים את זה – יש לראות תמיד את השכונה כמכלול.

רחל עזריה: זה בדיוק התחום של ההסדרה, לוודא שיישארו גינות ציבוריות, מרחבים, שבילים להולכי רגל, תוספות של קומות במבני ציבור, חניות תת-קרקעיות שכונתיות.

רחל עזריה: צריך לראות הרבה יותר את השכונה כמכלול.

רחל עזריה: גם אם יש שינוי בפרויקט אחד בתוך השכונה צריך לראות את השכונה כמרחב משותף.

רחל עזריה: אחרת, מה שקורה פעמים רבות, הפרויקט החדש בעצם מכביד על השכונה כאשר בעצם משתמשים באותם שירותים שכבר קיימים.

רחל עזריה: הדבר השני הוא נושא התקציבים.

רחל עזריה: פעמים רבות ההבדל בין פרויקט שהוא בסדר, או "לא נורא, נסתדר", לבין פרויקט מצוין הוא בדיוק הפער הקטן, שפעמים רבות ליזמים זה הפער שגורם לפרויקט להיות משתלם כלכלית ולכן אנחנו הולכים על פרויקט קצת פחות טוב.

רחל עזריה: אם עושים את החניות השכונתיות ואם המשרד מתקצב את זה – זה הפער שהופך את זה לפער שמשתלם, מצד אחד, ליזמים, ומצד שני, הוא לא מחסל את השכונה או לא מקשה על הדיירים ונותן להם נורא מעט בתמורה לפינוי.

רחל עזריה: אותו דבר גם אם יש פינוי-בינוי למקום אחר, זה בדיוק חלק מאותו דבר.

רחל עזריה: אני רוצה לסיים ולספר שהייתי חברה במשך 5 שנים בוועדת תכנון ובנייה בעיריית ירושלים.

רחל עזריה: יושב-ראש הוועדה היה קובי כחלון, אח של שר האוצר.

רחל עזריה: אחד הדברים שהיינו שואלים בפרויקטים הגדולים הוא, כדברי השיר המפורסם: איפה "ילדים בחופשה ישחקו תופסת"?

רחל עזריה: אני חושבת שזה כל הזמן צריך לעמוד בכל המחשבה, איך אנחנו דואגים לכל ילד בכל בניין, איפה הוא יוכל לשחק תופסת.

רחל עזריה: תופסת זה משחק שדורש מרחב, משחק שדורש לראות כמה אנשים בבת אחת.

רחל עזריה: אם ניקח את זה ונבחן איך אנחנו רואים את השכונה כמרחב אחד משותף, בהחלט זה מה שיגרום בסופו של דבר לאנשים לגור במקומות האלה, כי אם אנחנו מצליחים לצופף אבל אנשים ממגזרים שונים לא ירצו לגור בשכונה הזאת אז זה שוב בסופו של דבר יחליש את העיר במקום לחזק את העיר.

רחל עזריה: ושוב, ההבדל בין פרויקט מצוין לפרויקט בסדר הוא הבדל קטן יחסית.

רחל עזריה: אני מתנצלת שאצטרך לצאת עוד מעט אבל אשמח שהדברים האלה יוטמעו.

רועי פולקמן: אולי יעשו אפליקציה לתופסת.

רחל עזריה: אם רוצים לדבר על אפליקציות, ילדים צריכים מקומות שיטוט.

רחל עזריה: כתבתי על זה מחקר.

רחל עזריה: הילדים צריכים מקום לשוטט בו, ואם הם לא יכולים לשוטט בחוץ הם משוטטים באינטרנט.

רחל עזריה: בסוף הם צריכים את אותו מרחב, אז אני נגד האפליקציה.

אלי כהן: תודה רבה לחברת הכנסת רחל עזריה.

אלי כהן: חבר הכנסת דוד ביטן ואחריו חבר הכנסת רועי פולקמן, בבקשה.

דוד ביטן: את ההערות שלי אעיר כאשר נדבר על הצעת החוק.

דוד ביטן: יחד עם זה, החוק הזה לא יביא פתרון לבעיית הדיור בישראל והקמת רשות, עם כל הכבוד, לא באה במקום מה שצריך להיות בשטח, זה רק גוף מלמעלה.

דוד ביטן: אם לא נעשה דברים שיוכלו לחלץ את ה"פקקים" בדרך לא עשינו שום דבר.

דוד ביטן: צריך להדגיש שבחוק התכנון והבנייה (תיקון מספר 101) במקרים מסוימים הועברו סמכויות של פינוי-בינוי לוועדות המקומית וצריך לנצל את העניין הזה.

<ערן ניצן: העניין הזה יחזק אותן.

דוד ביטן: זה מופיע כבר בחוק.

<ערן ניצן: בוודאי, אבל כדי שהן יוכלו להיות מוסמכות צריך עזרה.

דוד ביטן: זה עניין של תהליך.

דוד ביטן: רוב העיריות הגדולות כבר עושות את זה, ובסופו של דבר תוך שנתיים סמכויות של אישור תוכניות פינוי-בינוי יהיו בסמכות מקומית ולכן אפשר יהיה לעשות את זה הרבה יותר מהר.

דוד ביטן: זה דבר ראשון.

דוד ביטן: דבר שני, לפעמים יש תוכניות שמאושרות ובגלל טעויות שנעשו בהליכי התכנון אי אפשר ליישם אותן.

דוד ביטן: זה קורה בראשון לציון בתוכנית מסוימת, שבמקום לאפשר את זה במבננים עשו תוכנית כוללת ויש שם הרבה בעלי קרקע וקשה מאוד להגיע להסדר על-ידי קבלן אחד.

דוד ביטן: בראשון לציון, למשל, פועלים לתקן את התוכנית הזאת, אבל אנחנו רואים שגם אם תוכנית מאושרת היא לא נכנסת לביצוע במשך מספר שנים.

דוד ביטן: זה דבר שצריך גם לשים עליו את הדעת.

דוד ביטן: דבר נוסף, לצערי הרב אנחנו מחוקקים חוקים, כמו למשל בקדנציה הקודמת חוקקו חוק על שטחים מועדפים, ובסופו של דבר זה לא זז.

דוד ביטן: שנה כבר עברה ואני לא רואה תוכניות שעוברות.

דוד ביטן: איזו תוכנית עברה?

דוד ביטן: שם דיברנו על כך שהכול יהיה במשך שנה, מההכרזה ועד הביצוע הסופי.

דוד ביטן: לא ראיתי שקרה מאז משהו מיוחד, כבר עברה שנה ולא ראיתי.

דוד ביטן: כלומר, לחוקק חוקים זה דבר יפה, אבל צריך גם לדאוג שהחוקים האלה ייושמו במהירות הראויה, אחרת לא יהיה פתרון לבעיית הדיור.

דוד ביטן: דבר נוסף, אמרת 700,000 יחידות דיור.

דוד ביטן: זה לא המצב.

דוד ביטן: אתה לא יכול לקחת היום עיר כמו ראשון לציון, שכל מרכז העיר הוותיקה יכול להיות לפינוי-בינוי, אבל ברור שאתה לא יכול להגדיל את העיר פי ארבע כי יש בעיה של בתי-ספר, בעיה של תנועה, אתה לא מסוגל.

דוד ביטן: כלומר, הפינוי-בינוי לא נותן לך מענה לכל האפשרויות.

דוד ביטן: ברור שבכל עיר כל רשות מקומית צריכה לבחור לעצמה איפה היא הולכת על פינוי-בינוי, כאשר לדעתי צריך להיות גם משהו חברתי בפינוי-בינוי.

דוד ביטן: צריך בעיקר לשקם שכונות של שיקום שכונות.

דוד ביטן: מה שנציגת משרד הבינוי ציינה על רמת אליהו זה נכון, פרויקט ייחודי שנעשה ביחד עם רשות מקרקעי ישראל ומשרד הבינוי, כאשר הכוונה בעצם לפנות שכונה שלמה, שכונת שיקום שהיא שכונת עולים, שנבנתה ב-1940, 1950 ו-1960 ובעצם מפנים כ-3,000 יחידות דיור.

דוד ביטן: אבל הפינוי של יחידות הדיור הוא לא שלוקחים את השכונה ו"מנפחים" אותה כפול חמש כי זה בלתי אפשרי מבחינה תכנונית.

דוד ביטן: לכן מה שעושים שם, מ-3,200 יחידות דיור הופכים את זה ל-7,000 יחידות דיור, פי שתיים נקודה משהו, כאשר 1,500 יחידות יישארו בתוך השכונה ו-1,500 יחידות אחרות – הכוונה גם לשנות את התמהיל של האוכלוסייה, אחרת לא עשית כלום.

דוד ביטן: אתה בונה בניין של 8 קומות, אף אחד לא יכול לשלם שם מסי ועד ותוך 10 שנים הבניין החדש שבנית ייראה ישן.

דוד ביטן: בסופו של דבר רק "ניפחת" שכונה והשארת את אותו מצב חברתי שהיה לפני זה וכל הבניינים ייראו כמו הבניינים הישנים.

דוד ביטן: לכן צריך להסתכל גם על ההיבט החברתי בתוכניות.

דוד ביטן: שם התוכנית פשוטה, 1,500 יחידות דיור יועברו לשכונות חדשות שנבנות עכשיו במרכז העיר – 500 לשכונה אחת, 500 לשכונה שנייה ו-500 לשכונה שלישית, כולל צריפין שתיבנה.

דוד ביטן: עם כל הכבוד להקמת רשות, זה לא יפתור לנו את הבעיה.

דוד ביטן: אם לא נדע להריץ את העניין ולפתור את החסמים אז יהיה לנו עוד חוק, עוד רשות, ובעוד 4 שנים נשב כאן ונדבר על אותו דבר.

<ארנון גלעדי: תפקידה להסיר חסמים.

דוד ביטן: אני לא אופטימי כי כבר עברתי דברים.

דוד ביטן: השיער שלי לבן גם במישור המוניציפלי וגם במישור של החקיקה.

דוד ביטן: אני אומר לך, להיות אופטימי זה יפה, אבל אני לא בעד.

דוד ביטן: אם המגמה – ואני אומר את זה במפורש – היא רק להקים רשות אז אני מעדיף "לקפל" את החוק וללכת הביתה וללכת על דברים חשובים יותר, אלא אם כן המגמה היא להקים רשות שבעצם לא רק תאגד את הסמכויות אלא גם תפעל, כי אחת הבעיות המרכזיות היום בפינוי-בינוי זה לא רק התושבים אלא גם הרשויות המקומיות.

דוד ביטן: ראשי עיריות הפכו בעצם לרגולטורים הכי קשים בתחום פינוי-בינוי.

דוד ביטן: הם, משיקולים שלהם, לפעמים השיקולים נכונים ולפעמים לא נכונים, מעכבים.

דוד ביטן: לכן בחוק הזה אקשה עליכם, אני אומר לכם מראש שאקשה עליכם.

דוד ביטן: אם לא ייצא נוסח סופי של חוק שאפשר לעבוד אתו ולקצר את הזמנים ולקדם את הבנייה אז אין טעם בחוק הזה.

אלי כהן: אני מברך על דבריך, חבר הכנסת ביטן, אני חושב שהם דברי טעם.

אלי כהן: המטרה של החוק לראות איך אנחנו לא משמרים את המצב הקיים אלא באמת משחררים את החסמים הרבים שיש בתוכניות נדל"ן בכלל ובהתחדשות עירונית קל וחומר.

אלי כהן: ולכן אני פונה גם לערן ניצן וגם למעין נשר לשקול איך אנחנו נותנים כאן התייחסות לנושא של רשויות מקומיות, לנושא של תוכניות מתאר להתחדשות עירונית, שנוכל לתת ודאות לדיירים מה הולך להיות בשכונה שלהם, אם יש טעם לעשות שיקום שכונות, אם יש טעם לעשות התחדשות עירונית, וגם לתת ודאות ליזמים.

אלי כהן: נקודה נוספת בהקשר לחסמים שנאמרו כאן, צריך לראות איך תוכניות בהיקפים מסוימים נכנסות למסגרת הוותמ"ל.

אלי כהן: נקודה נוספת, ועדות מחוזיות – לראות איך אפשר לייחד ועדות מחוזיות ייחודיות, אם גם באמצעות חוק נפרד, לא באמצעות החוק הזה, שיוכלו לתת פתרון.

אלי כהן: נעבור עכשיו לערן כהן, סמנכ"ל חברת "עמידר", ואחריו חברת הכנסת תמר זנדברג.

<ערן כהן: תודה רבה.

<ערן כהן: אתייחס ממש בקצרה לכמה נקודות.

<ערן כהן: הדבר הראשון, דובר פה על שכונות שהן בעיקרן שכונות פיתוח, שכונות שפעם קראו להן שכונות מצוקה.

<ערן כהן: חשוב שנזכור שבשכונות האלה נמצאות רוב הדירות של הדיור הציבורי.

<ערן כהן: חשוב מאוד שאנחנו מזכירים את זה פעם אחרי פעם, את החיבור בין השכונות לבין הדיור הציבורי.

<ערן כהן: ועדת אלאלוף דיברה על דיור ציבורי כאחד הכלים להוצאת משפחות מעוני.

<ערן כהן: לכן אני חושב שעצם הקמת הוועדה והרשות והתוכניות שמופיעות כאן, אנחנו נמצאים בזמן היסטורי ואנחנו צריכים להבין את זה, משום שפעם ראשונה ברצינות אני רואה שפותחים לאלפי משפחות את הדלת ליציאה מן הארון.

<ערן כהן: השכונות שאנחנו מדברים עליהן, שיש בהן הרבה דירות של דיור ציבורי, דירות שאנחנו ב"עמידר" נמצאים בהן, אנחנו מכירים את השכונות האלה בצורה מוחלטת, זה לא רק הדירות של הדיור הציבורי, זה גם הקהילה עצמה, זה גם הדיירים שלנו, הדיירים של הדיור הציבורי, ויש חשיבות רבה לשיתוף של הקהילה בכל התהליך הזה.

<ערן כהן: זה דבר שאנחנו, לפחות ב"עמידר", בשנה האחרונה נותנים עליו דגש ובונים תוכניות שכוללות את השיתוף של הקהילה.

<ערן כהן: הם חייבים להיות חלק מזה.

<ערן כהן: העלו פה כמה נקודות לגבי הדיירים של הדיור הציבורי והחזרה שלהם אל תוך הדירות.

<ערן כהן: אנחנו צריכים לתת גם על זה את הדעת.

<ערן כהן: אני יודע שנותנים על זה את הדעת גם במשרד הבינוי וגם אצלנו.

<ערן כהן: צריך להבין שמשפחה כזאת שחוזרת לדירה שעברה תהליך של התחדשות עירונית, כפי שהזכירו פה, שכר הדירה שלה פתאום עולה, התשלום לוועד הבית עולה.

<ערן כהן: צריך לשמור כמובן גם על המשפחות שחוזרות, שלא ייווצר מצב שהתהליך הזה יהיה טוב מבחינה אחת אבל מצד שני יכניס אותן לחובות.

<ערן כהן: אנחנו רואים לפעמים מקרים שהן לא מצליחות לעמוד פתאום בשכר הדירה שעלה או בתשלום לוועד הבית שעלה.

<ערן כהן: לפעמים התשלום שנדרשים לשלם לוועד הבית הוא יותר משכר הדירה שהם שילמו לפני כן.

<ערן כהן: חשוב מאוד שניתן על זה את הדעת.

<ערן כהן: עינת גנון הזכירה את הפרויקטים של הבינוי-פינוי-בינוי.

<ערן כהן: יש כמה פרויקטים שאנחנו שותפים להם, לא בדיוק הכריזו על זה אבל אלה פרויקטים שנעשים ברשויות מקומיות, קודם כול במקומות שיש בהם ראש רשות שמגויס טוטלית לתהליך.

<ערן כהן: החיבור הזה בין גוף ממשלתי לבין רשות ממשלתית בפרויקטים שנעשים ללא יזם, אנחנו רואים שהתהליכים האלה "רצים" הרבה יותר מהר.

<ערן כהן: אני יכול לתת כדוגמה פרויקט בלוד שאנחנו עובדים עליו ביחד עם משרד הבינוי, עם ראש עירייה שמאוד דוחף לפרויקט הזה ומשרד שמאוד דוחף לפרויקט הזה; פרויקט שנעשה בקריית-גת של 1,200 יחידות דיור.

<ערן כהן: אנחנו רואים את התהליכים שזזים שם.

<ערן כהן: הפרויקטים האלה הם בשכונות שבסופו של דבר יוצרות תמהיל בין אוכלוסיות חזקות שייכנסו לשם ובין האוכלוסיות של הדיור הציבורי.

<ערן כהן: דרך אגב, מחקרים הראו – ונמצאים פה אנשי אקדמיה שיכולים להביא מחקרים מכל מיני מקומות בעולם – מוכח שהתמהיל הזה מוציא משפחות מעוני.

<ערן כהן: אני רוצה להתייחס, ברשותכם, לעוד נקודה אחת שגם הועלתה פה, על לוחות הזמנים.

<ערן כהן: בשנת 2013 קיבלה המדינה, משרד הבינוי ומשרד האוצר בשיתוף עם משרד הנגב והגליל, החלטה לחזק מבנים של הדיור הציבורי, מבנים שהם ברוב של הדיור הציבורי דווקא במקומות שלעולם לא יגיע לשם יזם פרטי.

<ערן כהן: אנחנו מדברים על בית-שאן, טבריה, קריית שמונה.

<ערן כהן: אני מזמין אתכם ללכת לראות את הפרויקט של חיזוק המבנים ש"עמידר" ניהלה.

<ערן כהן: בתוך שנתיים מבנים שהיו סדוקים לחלוטין, חצי מפוררים, אתם רואים אותם היום חדשים ומחוזקים.

<ערן כהן: הפרויקט הזה הסתיים.

<ערן כהן: הוא פרויקט של 60 מיליון שקל, לא פרויקט קטן, אבל הוא בוצע בלוחות זמנים קצרים ובאיכות גבוהה.

<ערן כהן: אני ממש מזמין אתכם, כל מי שמגיע לטבריה או לבית-שאן, ללכת ולראות.

<ערן כהן: אל תפספסו את הפרויקטים האלה.

<ערן כהן: זה פחות או יותר.

<ערן כהן: אני שמח מאוד שאנחנו חלק מן התהליך הזה.

<ערן כהן: אנחנו רוצים מאוד להיות חלק מן התהליך הזה.

<ערן כהן: יש לו חשיבות היסטורית.

<ערן כהן: תודה.

אלי כהן: תודה רבה לערן כהן, סמנכ"ל "עמידר".

אלי כהן: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה, תודה אדוני.

תמר זנדברג: אני חייבת להגיד שאני מתרגשת לשבת פה, באמת.

תמר זנדברג: בכנסת הקודמת, בהתחלת הכנסת, אחד הדברים הראשונים שעשיתי, הקמתי שדולה שנקראת "השדולה לעירוניות".

תמר זנדברג: יושב-ראש הכנסת בהתחלה לא אישר את השדולה, הוא קרא לי אליו כדי להבין מה זה, לא הבין לשם מה צריך את זה כי יש כבר שדולה לשלטון מקומי, יש כל מיני דברים.

תמר זנדברג: הוא לא הבין מה זה עירוניות, עיר, ערים – הכול אותו דבר.

תמר זנדברג: והנה אנחנו יושבים כאן בהקמה של רשות ממשלתית להתחדשות עירונית וזה רגע שאחרי לפחות 4 שנים מאוד-מאוד אינטנסיביות של ניסיונות לפתור את משבר הדיור, או להתייחס למשבר הדיור, סוף-סוף הדברים האלה, שהם כלי במסגרת ארגז הכלים ששר האוצר דיבר עליו, כלי לפתור את משבר הדיור והרעיון של התחדשות עירונית מתגבשים יחד ואנחנו מבינים שזה חלק מאותו דבר.

תמר זנדברג: יש פה הזדמנות מאוד-מאוד גדולה וגם סכנה מאוד גדולה, ואני רוצה לפרט.

תמר זנדברג: ההזדמנות יכולה לקחת אותנו, לא פחות ולא יותר, לעידן חדש בתכנון המרחב הישראלי, לעידן חדש ביחס בין הרעיון של קורת גג וסביבת מגורים ואיכות חיים לבין האחריות הממשלתית והמדינתית על הרעיון הזה.

תמר זנדברג: זאת ההזדמנות.

תמר זנדברג: לעומת זה יש סכנה, אני חייבת להגיד שהיא טיפה נרמזת כאן במצגת – אני מתנצלת שפספסתי את ההתחלה אבל עקבתי מרחוק ודיווחו לי בזמן אמת מה קורה פה – מבחינת סמכויות הרשות ולאן זה מכוון.

תמר זנדברג: קשה לי קצת להתחמק מן התחושה שהרשות כרגע, מבנה הסמכויות שלה, הרציונל לפי רואים אותה, הולכת לכיוון של רשות להקלה וקידום של מתחמי פינוי-בינוי כפי שאנחנו מכירים אותם היום, ואני אומרת את זה לא לטובה.

תמר זנדברג: אנחנו מכירים היום מתחמי פינוי-בינוי כעסקת קומבינציה שקו האפס שלה, תנאי הסף שלה אם היא עוברת או לא עוברת זה הרווח ליזם, האם אפשר או אי אפשר, ולא בני האדם, לא צורכי האוכלוסייה, וגם לא העיר, גם לא המרחב העירוני והתכנוני.

תמר זנדברג: שני הדברים האלה, בני האדם והמרחב העירוני – בשבילם התכנסנו.

תמר זנדברג: לא בשביל השאלה האם יהיו מספיק יחידות דיור שבנויות בתכנון הפרברי שקיים היום שיצדיק את הפרויקט או לא יצדיק.

תמר זנדברג: יצדיק עבור מה?

תמר זנדברג: יצדיק עבור מי?

תמר זנדברג: אני מדברת על זה בשני היבטים.

תמר זנדברג: אתחיל דווקא מהעיר, מהתכנון.

תמר זנדברג: ראשית, האם אנחנו מתכננים עוד שכונות פרבריות תלויות-רכב פרטי, עם הפרדה בין השימושים השונים, בין המסחר, המגורים, הפנאי, המרחבים הציבוריים, שבהן בהכרח הדירות יהיו יקרות מפני שאלה הדירות שמתכננים, אלה דירות שעולה הרבה לבנות אותן, הן מצריכות הרבה תשתיות מיותרות וזוללות משאבים, גם משאבי קרקע, גם משאבי אנרגיה וכולי, ולכן הן גם יהיו יקרות.

תמר זנדברג: כלומר, לא נעשה כלום, לא נשפר את איכות החיים ולא נוריד את מחירי הדיור.

תמר זנדברג: אם תסתכלו כאן על ההדמיה, התמונה האקראית הזאת שנבחרה – זה בדיוק שכונה כזאת.

תמר זנדברג: אם נתכנן שכונה שבה מגדלים צומחים להם ללא שום הקשר לרחוב, עם שטח פתוח מיותר וריק שאף אחד לא משתמש בו שנמצא בשולי השכונה, עם כביש למכוניות פרטיות שמקיף את השכונה בלי פתרון לתחבורה ציבורית, בלי מוסדות ציבור, בלי רחובות שבני אדם הולכים בהם ומשתמשים בה אז בשכונה כזאת מחירי הדיור יישארו כפי שהם, לא משנה כמה דירות נבנה.

תמר זנדברג: שוק הדיור זה לא רק שאלה של היצע, זה גם שאלה של תוכן, של מה אנחנו מתכננים.

תמר זנדברג: לכן יש כאן הזדמנות.

תמר זנדברג: אני פונה כמעט בתחינה לאנשי הרשות החדשה.

תמר זנדברג: אם רק ניקח הכרזה על מתחמים ואז נשאל את עצמנו למה המתחמים לא מוכרזים ונאריך ב-6 שנים ובעוד 6 שנים ונעשה חוקים לטפל בדייר סרבן וכל הדברים האלה, ולא נתעסק במה אנחנו מתכננים, לא נתעסק באוטובוס, ברחוב, בבית-כנסת, במתנ"ס, בחוג, באיך אנחנו רוצים לחיות, ומי שומר על הילדים, הבייביסיטר שגרה בסמוך – ואני מתחברת מאוד למה שאמר ערן כהן על תמהיל האוכלוסייה, ועוד רגע אעבור לנושא האוכלוסייה – אז מחירי הדיור לא ירדו ואפילו נמצא עצמנו עושים דבר רע יותר.

תמר זנדברג: היום חלק מן הפרויקטים האלה מתוכננים במקומות שבהם יש פוטנציאל, במרכזי הערים, בשכונות שנקראות שכונות מצוקה, שכונות ירודות, שבהן יש פוטנציאל עירוני גבוה: יש צפיפות ועירוב שימושים, יש פוטנציאל לתמהיל אוכלוסייה, יש מרחב ציבורי מתפקד וטוב, יש רחובות עירוניים.

תמר זנדברג: אם נחריב אותם בשביל להקים עוד פרבר כזה – עשינו רע לכולם, לעיר, לבני האדם ולאוכלוסייה.

תמר זנדברג: אני עוברת לדבר על צורכי האוכלוסייה הקיימת.

תמר זנדברג: היא נמצאת בדיור הציבורי, נמצאת במרחבים העירוניים הקיימים.

תמר זנדברג: אני ממש מרגישה כאילו יש לנו פה על מגש לב עירוני מפרפר ומשווע לחיים והאחריות שלנו לחבר אותו לצינורות הנכונים ולהשתיל את הלב הזה עם זרימת דם עירונית וחברתית ואנושית טובה, או שנגזור את הצינורות האלה ונשאיר אותו לפרפר ופשוט למות.

תמר זנדברג: תבינו, זה עד כדי כך קריטי מה שאנחנו עושים כאן.

תמר זנדברג: זה שולחן ניתוחים, מצד אחד עם פוטנציאל רב ומצד שני מסוכן.

תמר זנדברג: אם נסתכל בשני כובעים, פעם אחת על התכנון, אילו מרחבים עירוניים נתכנן, ופעם שנייה על בני האדם, מה צורכי האוכלוסייה, אם נתחיל לשאול קודם כול לְמה האנשים שגרים שם זקוקים, האם הם צריכים.

תמר זנדברג: אולי יש אוכלוסייה שליותר מ-60%-70% ממנה יש תוחלת חיים של 10 או 15 שנים, היא לא תשרוד את הבינוי מחדש.

דוד ביטן: תעירי אותי ב-2040, אולי עד אז נגיע לשם לפי התוכנית שלך, עד שנעשה את כל מה שאת אומרת.

תמר זנדברג: להיפך.

תמר זנדברג: אתה יודע מה, חבר הכנסת ביטן, כמה ישנת עד עכשיו?

דוד ביטן: אני לא ישנתי.

דוד ביטן: אני עבדתי.

תמר זנדברג: ישנו כולנו, לא אתה.

תמר זנדברג: כמה ישנו עד עכשיו, שכל פעם בכנסת מביאים אותנו להצביע להאריך בעוד 6 שנים בגלל שפרויקטים לא מתקדמים?

תמר זנדברג: למה הם לא מתקדמים?

תמר זנדברג: אולי כי לא שאלו את האוכלוסייה מה הצרכים שלה.

אלי כהן: הנושאים שעליהם את מדברת בעניין תכנון סביבתי ראוי ועירוניות, נתייחס אליהם.

תמר זנדברג: עד עכשיו כל הזמן שאלנו את עצמנו למה פרויקטים לא מתקדמים ולמה הדיירים סרבנים, ולא שאלנו את עצמנו איך אנחנו יוצרים פרויקט קודם כול בשביל האנשים שגרים שם ושיהיה אטרקטיבי לאנשים חדשים, לא בשביל להחליף את האוכלוסייה אלא בשביל לתת לאוכלוסייה הקיימת פתרון שעונה על הצרכים שלה, על הגיל שלה, על המצב המשפחתי שלה, על היכולת הכלכלית שלה, על מנת שנוכל להגיע לאותו תמהיל אוכלוסייה ותמהיל שימושים שיאפשר ערים טובות, שיוכלו לחיות כאן לאורך זמן ובאיכות חיים.

תמר זנדברג: תודה.

אלי כהן: תודה רבה לחברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: אנחנו לא בהצגה, ברשותכם.

דוד ביטן: - - -

תמר זנדברג: אבל למה יש רק 6 ולמה לא התקדמו?

תמר זנדברג: כי לא ענו על הצורך.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: ברשותכם, נמשיך בדיון.

אלי כהן: למעשה גמרנו את החלק המרכזי של ההצגה ושל התייחסות חברי הכנסת והגורמים הממשלתיים.

אלי כהן: במסגרת הזמן הקצר שנותר לרשותנו נוכל לתת זכות דיבור לאנשים שנרשמו.

אלי כהן: כל אחד יוכל לדבר 2 דקות.

אלי כהן: יהיו בנוסף דיונים ספציפיים בנושא תכנון, בנושא עירוניות, בנושא מיסוי, בנושא רשויות מקומיות ושם יינתן זמן לדיון ספציפי וארוך יותר.

אלי כהן: ברשותכם, נעבור למי שנרשם.

אלי כהן: כל אחד יקבל 2 דקות על מנת שנספיק לכלול את כל מי שביקש לדבר עד שעה 15:00 מכיוון שאז אנחנו מסיימים.

אלי כהן: אמילי סילברמן, בבקשה.

אלי כהן: אנא שכל אחד יציג את עצמו בשני משפטים, שנדע מי הוא, בבקשה.

<אמילי סילברמן: תודה רבה על מתן זכות הדיבור.

<אמילי סילברמן: אני אמילי סילברמן מן האוניברסיטה העברית, ראש הקליניקה האורבנית, אבל אני מדברת כאן בשם 15 ארגוני חברה אזרחית, אנשי סביבה, חברה ואקדמיה, שחיברו ביחד נייר, שאני מקווה שקיבלתם אותו.

<אמילי סילברמן: בשתי דקות אגיד בקצרה שלוש נקודות מניסיון העולם.

<אמילי סילברמן: כבוד היושב ראש, אני מסכימה מאוד עם האמירה שלך, שיש מה ללמוד גם מההצלחות וגם מהכישלונות, ובמיוחד בנושא של התחדשות עירונית בהיבט של חילוץ מעוני.

<אמילי סילברמן: שלושה לקחים מרכזיים שניתן ללמוד מהניסיון של אנגליה, צרפת, הולנד וארצות-הברית, על רגל אחת.

<אמילי סילברמן: ראשית, בקשר לאנשים, ופה אני מדברת על המטרה של החוק.

<אמילי סילברמן: לקח ראשון, אם המטרה של התחדשות עירונית אינה אומרת במפורש טובת האנשים העניים – היא לא תהיה לטובתם.

<אמילי סילברמן: יש לא מעט ניסיונות שהתחדשות עירונית בצורה של פינוי-בינוי, של הריסת הבית, העמיקה את העוני של אנשים שגרו באותם בתים כי היא הֵדירה אותם מהמקום.

<אמילי סילברמן: בפסיכולוגיה התופעה נקראת Root shock.

<אמילי סילברמן: זעזוע השורש של המעבר הוא קשה.

<אמילי סילברמן: בפינוי-בינוי במצב הקיים אנחנו עומדים במצב כזה, כפי שעינת גנון יודעת, בלא מעט מן המקרים.

<אמילי סילברמן: מדובר ביותר מ-50% מן הדיירים שאינם בעלי בתים ומן ההכרח מועברים, שלא לדבר על העניין החשוב מאוד של דיור ציבורי.

<אמילי סילברמן: זה דבר ראשון, המטרות חייבות לכלול התייחסות מפורשת לאנשים עניים.

<אמילי סילברמן: צריך לדעת מי גר שם ולדאוג לזה.

<אמילי סילברמן: הלקח השני, לגבי התפקיד של השלטון המקומי.

<אמילי סילברמן: אני מקווה שידברו גם נציגי מרכז השלטון המקומי ופורום ה-15.

<אמילי סילברמן: הניסיון מחוץ לארץ מלמד, בדיוק כפי שציין ערן ניצן, שהמחויבות והמעורבות של ראש העירייה והצוות המקצועי המקומי קריטיות להצלחת הפרויקט.

<אמילי סילברמן: אני חוששת שהתמהיל, גם של מליאת הרשות וגם של הסמכויות, מתפקד יותר כעוקף רשות מקומית, בעוד הניסיון מחוץ לארץ מלמד שהתפקיד הממשלתי הנכון ביותר הוא במתן תמיכה לשלטון המקומי, במתן הכשרה, בתקציבים, בליווי, ברגולציה, בבקרה, אבל לא בעשייה במקום, אחרת זה לא עובד.

<אמילי סילברמן: הנקודה השלישית חוזרת למה שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג.

<אמילי סילברמן: הבדל עצום בין כישלון והצלחה של הפרויקטים הוא דווקא בעיצוב, והעיצוב שאנחנו רואים בפרויקטים של פינוי-בינוי היום, של מגדלים בדשא, הוא לא העיצוב שמצליח.

<אמילי סילברמן: אנחנו חייבים ללמוד לעשות בנייה שהיא גם צפופה ושיש בה בנייה עירונית.

אלי כהן: תודה רבה לד"ר סילברמן.

אלי כהן: נעבור לד"ר אפרת טולקובסקי ואחריה עו"ד צדוק צדיק.

אלי כהן: בבקשה.

<אפרת טולקובסקי: קודם כול, אני כן רואה בזה הזדמנות גדולה, כפי שאמרה תמר זנדברג.

<אפרת טולקובסקי: אלה נושאים שאנחנו מדברים עליהם שנים רבות וזה באמת מבורך מאוד.

<אפרת טולקובסקי: גם עם ערן ניצן ועינת גנון אנחנו מדברים על הנושאים האלה המון שנים.

<אפרת טולקובסקי: אני חושבת שזו הזדמנות מאוד-מאוד גדולה.

<אפרת טולקובסקי: עם זאת, אני גם מסכימה שהזדמנות גדולה יכולה להיות מפוספסת בהרבה דרכים, אם במימוש לא נכון ואם במימוש שאין לו את העוצמה לעשות את מה שהוא צריך להשיג ואז אנחנו עוד פעם מחכים כמה שנים.

<אפרת טולקובסקי: אלה נושאים שבאמת כבר לא יכולים לחכות.

<אפרת טולקובסקי: לכן אני מסכימה עם מה שנאמר כאן, שהחוק הזה צריך להיות עם שיניים, חוק חזק, חוק שיכול להזיז דברים, אחרת לא רק שאנחנו לא עושים טוב, אנחנו עושים רע.

<אפרת טולקובסקי: גם לי יש שיער אפור כמוך אז גם אני חושבת שאופטימיות היא תכונה נחמדה אבל לא תמיד מצליחה.

<אפרת טולקובסקי: מאוד-מאוד שמחתי לשמוע על חוק המארגנים.

<אפרת טולקובסקי: אני חושבת שחוק המארגנים, ובכלל מבניות של כל התהליך של פינוי-בינוי, הוא אחד הדברים הכי חשובים, חשוב יותר לדעתי מרשות.

<אפרת טולקובסקי: התהליך הזה של פינוי-בינוי הוא תהליך של מערכת יחסים משולשת מאוד-מאוד קשה, של המון אנשים, יזם ושלטון מקומי.

<אפרת טולקובסקי: לצורך העניין זה שלטון מקומי, לא יעזור כלום.

<אפרת טולקובסקי: מערכת היחסים הזאת לא יכולה להתכנס למשהו יפה, או בכלל להתכנס עד שאין ודאות מה אפשר בכלל להשיג ואיך משיגים אותו, כי אחרת אנחנו במין מערכות יחסים מתגלגלות ומבולבלות וציפיות שהולכות ומתפתחות ובעלי דירות שאינם דיירים ושמשנים את הביקושים שלהם ואת הצרכים שלהם והמערכת לא מתכנסת.

<אפרת טולקובסקי: לכן, מעבר לרשות, אני חושבת שיעזור מאוד אם ניצור כל מיני כלים של ודאות, אם זה ודאות תכנונית, אם זה לצורך העניין חוק המארגנים שמגדיר מי יכול להחתים ואיך להחתים ואיך הולך התהליך הזה, ועוד דרכים של ודאות של הדבר הזה.

<אפרת טולקובסקי: מעבר לזה, נאמרו הרבה מאוד דברים ולא אחזור עליהם.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: עו"ד צדוק צדיק, בבקשה.

<צדוק צדיק: שלום, תודה אדוני היושב-ראש.

<צדוק צדיק: אני עורך-דין ומהנדס אזרחי, שמשנת 1998 התלהבנו מאוד – אז הייתי יועץ בהתאחדות הקבלנים – מוועדת אייגס, הוועדה לשיקום פיזי של מרכזי הערים, ומאז ביחד עם הכלכלן אדם בוכמן הוצאנו מידי פעם מודל לבדיקת היתכנות תכנונית כלכלית בשילוב מודל המס ועדכנו את הנושא, עד שהפסקנו בשנת 2006 כי ראינו ששום דבר לא קורה וכל ההתלהבות שלנו פגה.

<צדוק צדיק: אגיד מה לפי דעתנו הבעיות, וזה ארבע נקודות, לכל נקודה חצי דקה.

<צדוק צדיק: דבר ראשון, נושא אמון בעלי הזכויות בקרקע.

<צדוק צדיק: אמרה פה נציגת משרד הבינוי וגם אמרו פה כרגע, נושא אמון בעלי הזכויות בקרקע חשוב מאוד, נושא קבלני החתימות הוא דבר חמור, דבר שפוגע באמינות של התהליך.

<צדוק צדיק: לכן אחד התפקידים החשובים של הרשות הוא להיכנס לעניין הזה בשיתוף עם הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה, עם ראש העירייה והצוות המקצועי וליצור מסגרת אמינה שתיתן ייעוץ משפטי, תיתן ייעוץ כלכלי ושמאי פינוי-בינוי.

<צדוק צדיק: זה ייתן אמינות לכל התהליך.

<צדוק צדיק: הדבר השני, מההיבט היזמי, הבעייתיות של חוסר הכדאיות, חוסר ודאות, בפרט בנושא התכנוני.

<צדוק צדיק: אמרתי פה בישיבה הקודמת, אדוני היושב-ראש: אֵמוֹר בעיות בתחום הבנייה ובתחום הנדל"ן – אֵמוֹר ועדות מחוזיות.

<צדוק צדיק: ועדות מחוזיות הן שורש הרע של נושא הנדל"ן במדינת ישראל.

<צדוק צדיק: ועדות מחוזיות צריכות לקבל טיפול שורש.

<צדוק צדיק: לכן, לצורך העניין הזה צריכות לקום ועדות מיוחדות לנושא פינוי-בינוי.

<צדוק צדיק: הוועדות האלה צריכות להיות ייעודיות ומתוגברות בבודקי תוכניות, ביועצים סוציולוגים וביועצים אחרים, סביבתיים, תחבורתיים כדי לקדם את התוכניות האלה בצורה מאוד יעילה.

<צדוק צדיק: הנושא הנוסף הוא הקלות במיסוי עירוני.

<צדוק צדיק: פרסמתי דרך האתר של הוועדה את הנייר הזה: מיסוי עירוני, היטל השבחה, בשיתוף עם הוועדות המחוזיות.

<צדוק צדיק: אותו גוף של הרשות והיועצים המקצועיים יקבעו מתי צריכים באמת לתת הקלות באותם מקרים.

<צדוק צדיק: הדבר האחרון, כאשר מוקמת רשות צריכים להיות תקציבים.

<צדוק צדיק: ראינו את התקציבים שמשרד הבינוי מדבר עליהם, 37 מיליון שקל.

<צדוק צדיק: אלה סכומים פעוטים מאוד.

<צדוק צדיק: אני מכיר במקרה את הפעילות, גם משנת 1998, של משרד הבינוי בנושא.

<צדוק צדיק: אם היו מקבלים יותר משאבים ותקציבים הפעילות שלהם היתה ברוכה, וגם מה שעשו עד היום הוא מבורך למדי.

<צדוק צדיק: תודה, אדוני היושב-ראש.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: נעבור לעודד גבולי, מהנדס עיריית תל-אביב, ואחריו יהודה כתב.

<עודד גבולי: שלום לכולם.

<עודד גבולי: אני מהנדס העיר תל-אביב-יפו וגם יושב-ראש פורום ה-15 של מהנדסי הערים.

<עודד גבולי: קודם כול, אני כמובן מברך על התהליך הראוי ואני בטוח שהוא יהיה מקצועי, מהיכרותי עם הנפשות הפועלות שאני מכיר אותן לעומק.

<עודד גבולי: אני מבקש להעלות 6 נקודות ב-2 דקות.

<עודד גבולי: אחת, אני אומר כנציג של הרשויות המקומיות שהייצוג במליאה נמוך מדי ואנחנו מבקשים שהייצוג הזה יגדל, שהייצוג של הרשויות המקומיות והשלטון המקומי יגדל במליאה.

<עודד גבולי: בסופו של דבר מי שיבצע את הפרויקטים האלה זה הרשויות המקומיות.

<עודד גבולי: שתיים, אנחנו מבקשים שההסכמה של הוועדה המקומית למתחמים תהיה חלק אינטגרלי.

<עודד גבולי: לפני שהמליאה מחליטה על מתחם כלשהו שתהיה הסכמה של הרשות המקומית.

<עודד גבולי: שלוש, אנחנו מבקשים שתמ"א 38 תצא מרעיון ההתחדשות העירונית.

<עודד גבולי: היא רק תפריע, לפי דעתנו, והיא לא תועיל לתהליכים האלה.

<עודד גבולי: כבר עכשיו יש פרויקטים שמופרעים על-ידי תמ"א 38 ופינוי-בינוי.

<עודד גבולי: ארנון גלעדי, היועץ ליושב-ראש הוועדה, מכיר את זה לעומק.

<עודד גבולי: ארבע, אנחנו חושבים שחברה עירונית צריכה להיות אולי חלק מהשינויים בחקיקה, שחברה עירונית כלשהי תהיה חלק אינטגרלי.

<עודד גבולי: הפרויקט היחיד שהיה בקריית אונו כאשר הייתי מהנדס העיר לפינוי-בינוי צלח בגלל שחברה כלכלית היתה חלק אינטגרלי מהפרויקט ונשארה שם עד ששמו את האבן האחרונה בפרויקט.

<עודד גבולי: יש לזה חשיבות עצומה.

<עודד גבולי: אנחנו מפעילים כרגע בנושא הזה את "עזרה וביצרון".

<עודד גבולי: אני חושב שזה צריך להיות כך בכל הארץ.

<עודד גבולי: חמש, אנחנו חושבים שצריך לפתור מבחינה משפטית את סוגיית הבינוי על קרקע ציבורית.

<עודד גבולי: גם בקריית אונו עשיתי פעם ראשונה את הפינוי-בינוי על קרקע ציבורית וזה נעצר קצת בגלל סוגיה משפטית.

<עודד גבולי: העברנו אנשים לקרקע ציבורית ואז התחילו לבדוק את הסוגיה שאם קרקע מופקעת היא צריכה לחזור לבעליה.

<עודד גבולי: צריך לערוך על זה בדיקה כי אם אני לוקח קרקע, מעביר לקרקע ציבורית ואחר-כך מקבל קרקע ציבורית חדשה לא נראה לי עקרוני שפעם הפקיעו, כי בסופו של דבר הקרקע הציבורית נותרת באותה כמות, רק במקום אחר.

<עודד גבולי: צריך לפתור את זה משפטית.

<עודד גבולי: זה נורא חשוב.

<עודד גבולי: שש, צריך לפתור את הסוגיה שפתרנו בעיריית תל-אביב-יפו בהרבה מאוד פרויקטים – שוב, ארנון גלעדי מכיר את זה לעומק – בעניין תחזוקה.

<עודד גבולי: חייבים בפרויקטים האלה לקבוע חברות אחזקה וחייבים לקבוע תהליכים של האזורים הסחירים שיהיו על שֵם כל הדיירים וכל ההכנסות יהיו קודש לחברת התחזוקה כדי לטפל גם בנושא ארנונה של משפחות חלשות, גם בנושא של ועד בית וגם בנושא של תחזוקה עתידית, של שיפוץ מעליות, תחזוקה של חזיתות וכולי.

<עודד גבולי: תודה רבה.

אלי כהן: תודה, עודד גבולי.

אלי כהן: יהיו שני דיונים, אחד שיוקדש לנושא הרשויות המקומיות ואחד שיוקדש לנושא התכנון.

אלי כהן: אני מצפה לראות אותך שם ושתעלה את הנקודות שהצגת ביתר הרחבה.

אלי כהן: יהודה כתב, אם תוכל להציג את עצמך, ולאחר מכן רם חלפון, בבקשה.

<יהודה כתב: שלום כבוד היושב-ראש, שלום לכולם.

<יהודה כתב: שמי יהודה כתב, יושב-ראש הוועדה לפינוי-בינוי בארגון הקבלנים תל-אביב-יפו-בת-ים, יושב-ראש הוועדה למיסוי בהתאחדות בוני הארץ, ובין שאר עוונותיי, גם יזם.

<יהודה כתב: אני מדבר פה מכמה כובעים.

<יהודה כתב: התכלית של הוועדה הזאת, לדעתי צריך שיהיו לה שיניים.

<יהודה כתב: אם הוועדה הזאת תתקיים ותיוולד בחטא של כל הוועדות הקומות, לא עשינו בכך כלום.

<יהודה כתב: אם לוועדה הזאת לא יהיו שיניים מבחינת סמכויות אז תהיה עוד ועדה.

<יהודה כתב: הכוונה שלי – ויסלחו לי עודד גבולי ושאר האנשים של רגולציה עירונית – שהריבון צריך לקבוע התחדשות עירונית, איך כמה ולמה.

<יהודה כתב: האיזונים – ואני מסכים פה עם כל הדוברות והדוברים – צריכים להיות בתוך הוועדה.

<יהודה כתב: איזונים של אורבני, של מבני ציבור, של תשתיות – מי שצריך לקבוע את האיזונים זה הוועדה כדי שיהיו לה שיניים והיא תקבע איפה כן יהיה ואיפה לא.

<יהודה כתב: יש פתרונות, שחבר הכנסת ביטן דיבר עליהם.

<יהודה כתב: יש היום דוגמה יפה מאוד ברמת אליהו, שמעבר לכביש 4 הקצתה המדינה ביחד עם עיריית ראשון לציון אדמות חלופיות.

<יהודה כתב: כלומר, יש שם מעין בינוי-פינוי –המדינה תרמה את האדמה וזה עזר ועוזר לרמת אליהו.

<יהודה כתב: זו דוגמה שצריך לאמץ אותה.

<יהודה כתב: אפשר לעשות אותה גם בפרויקט מגשימים ליד אור יהודה ונווה מונוסון ובערים אחרות.

<יהודה כתב: זה אחד הפתרונות.

<יהודה כתב: היום אנחנו תקועים בוועדות מחוזיות ואף אחד פה לא חידד את זה.

<יהודה כתב: כל ההתחדשות העירונית שעליה עינת גנון – ואני מודה לה על כל הפעילות שלה – דיברה היתה במסגרת תמ"א 38, בסמכות של הוועדות המקומיות.

<יהודה כתב: הוועדות המחוזיות היום עוצרות אותנו מלהתקדם, מסיבותיהן שלהן, וצודקות הוועדות האלה איך שהן מסתכלות על הנושאים התכנוניים.

<יהודה כתב: כפי שאמרתי, איזונים צריכים להיות בתוך הוועדה.

<יהודה כתב: חוק הווד"לים, אי אפשר ליישם אותו מכיוון שהוא כפוף לחוק התכנון והבנייה, לנושא תנאי הסף.

<יהודה כתב: ועוד דבר, בשם התאחדות בוני הארץ, אני חושב שאנחנו היזמים והבונים, אלה שצריכים ליישם את החוקים ולבנות פה, צריכים להיות שותפים גם במליאת הוועדה.

<יהודה כתב: תודה, אדוני.

אלי כהן: תודה רבה לך יהודה כתב.

אלי כהן: נעבור עכשיו לרם חלפון ואחריו גל הרשקוביץ.

אלי כהן: אם תוכל להציג את עצמך, בבקשה.

<רם חלפון: שמי רם חלפון ואני הייתי יושב-ראש ועד של שכונה באשדוד.

<רם חלפון: התחלתי וראיתי מה הולך.

<רם חלפון: אני מעורה למדי בכל הנושאים מסביב, אם זה קבלנים, אם זה דיירים, אם זה אדריכלים, מהנדסים וכן הלאה.

<רם חלפון: במשך 6 שנים ניסיתי לעשות ולהזיז עניינים ב-10 בניינים ובסופו של מי שביצע את העבודה – אלה היו בניינים מרובעים של 16 דירות על עמודים – פשוט מבחינת סף הכדאיות הכלכלית זה היה מתאים לאותו יזם, לאותו קבלן.

<רם חלפון: לגבי הבניינים האחרים זה לא היה מתאים.

<רם חלפון: הרשות תוקם על-פי הצעת חוק – והוועדה הזאת דנה בעניין הזה – שעברה כבר בקריאה הראשונה.

<רם חלפון: אשמח מאוד שהצעת החוק תעבור גם את הקריאה השנייה והשלישית.

<רם חלפון: אני מאמין שהצלחת הוועדה נעוצה בשיתוף פעולה בינינו, הדיירים, לבין הממסד, אם זה ראש העירייה, אם זה גורמי הממשלה, כל מיני פקידים ממשלתיים.

<רם חלפון: בעיקרון חייבים שיתוף פעולה, התייעצות.

<רם חלפון: אי אפשר להגיד לדייר: תשמע, אתה גר בקומת קרקע, אתה תקבל רק מה שכולם מקבלים.

<רם חלפון: האדם אמנם השתלט על הקרקע, כי זה קרקע משותפת לכולם, לכל בעלי זכות הקניין, וגידר את זה ועשה מה שעשה ועכשיו הוא חושב שזה מגיע לו.

<רם חלפון: אל"ף, הוא שמר על הקרקע.

<רם חלפון: אני מבקש לקחת בחשבון את הדיירים, את ועדי השכונות, את ועדי בתים, שהקשר בינם ובין הרשות הוא סוד ההצלחה.

אלי כהן: תודה לך רם חלפון בתור נציג שכונות.

אלי כהן: גל הרשקוביץ ואחריו אוריאל תנעמי.

אלי כהן: בבקשה.

<גל הרשקוביץ: אני מייצג חברה שנקרא "בוני הארץ הטובה" ב"קריגר נדל"ן".

<גל הרשקוביץ: כפי שכולם אומרים, תודה על ההתכנסות הזאת.

<גל הרשקוביץ: זה דבר חשוב מאוד למדינת ישראל ולכולנו.

<גל הרשקוביץ: אני היום מייצג חברה שיש לה 70 תמ"אות ובדקה אולי 1,000 תמ"אות בשביל להגיע ל-70 האלה.

<גל הרשקוביץ: אני גם כבר בונה מתוכן 15.

<גל הרשקוביץ: אוכל לתרום הרבה-הרבה ידע בעתיד כי מה שעברתי, גם במימון הפרטי שלי ובעיקר במצבים ובחסמים, ב-2 הדקות האלה אני לא מתיימר להגיד את הדברים, אבל בהחלט אשמח לנדב את עצמי לעניין הזה.

<גל הרשקוביץ: בעניין פינוי-בינוי יש לי 8 מתחמים, חלקם בווד"ל.

<גל הרשקוביץ: השקעתי מאות מיליוני שקלים, וגם אשמח לתרום מניסיוני בעניין הזה.

<גל הרשקוביץ: למשל, בעניין אדמה משלימה, החלטה מספר 1303, אנחנו מושכים הרי בשני כובעים: פעם אחת "מתים" להוריד צפיפות, "מתים" להוסיף ירוק, "מתים" לעשות דברים, אבל מצד שני, בסופו של יום אנחנו צריכים גם לנסות להרוויח את תקן 21, כך שיש הרבה ניגודים בשטח והם החסמים האמיתיים.

<גל הרשקוביץ: אני בא מהצד שכבר החתים והשקיע ושם הערות אזהרה ועשה קווים כחולים ואז נתקע, למרות הרבה רצון טוב בכל הרשויות ובכל המקומות, אבל אין שיניים בהרבה מקומות.

<גל הרשקוביץ: הלוואי שתצליח, אדוני, לעשות פה את המהפך הזה.

<גל הרשקוביץ: עוד נושא קטן מתוך נושאים רבים, בהחלט אני ער, הגעתי לכזאת תוצאה עם כל-כך הרבה פרויקטים כי הדייר בשבילי הוא בעל הבית.

<גל הרשקוביץ: זו הגישה של החברה שלי.

<גל הרשקוביץ: נולדו אצלנו הרבה דברים שיכולים לעזור במצבים כפי שהזכירו פה, בין מצבים שאנשים נכנסים לשכונות חדשות ותהיה להם בעיה להתמודד עם המגורים החדשים.

<גל הרשקוביץ: למשל חוק השכירות, להשאיר יחידת שכירות בפינוי-בינוי עבור העניין הזה, יכול לעזור, הקופה יכולה להישאר של הדיירים.

<גל הרשקוביץ: יש לנו רעיונות רבים.

<גל הרשקוביץ: אשמח לתת מהידע ומההון העצמי שלי לעניין הזה.

אלי כהן: תודה רבה לגל הרשקוביץ.

אלי כהן: אוריאל תנעמי, ואחריו גיא נועם.

<אוריאל תנעמי: שלום לכולם.

<אוריאל תנעמי: ראשית, אני רוצה לברך על הכינוס הזה, לברך גם את חבר הכנסת אלי כהן כיושב-ראש ועדת הרפורמות שמקדם את הנושא החשוב הזה, את יושב-ראש הוועדה ארנון גלעדי, שבעברי כמנהל האגודה לתרבות הדיור בתל-אביב-יפו במשך 10 שנים קידמנו נושאים של שיפוצי בתים וגם התחלות של הקמת מעליות בזכות שיתוף הפעולה של ארנון גלעדי ושל ראש העירייה חולדאי.

<אוריאל תנעמי: אני כאן גם כחבר המועצה המקומית באזוּר ואצלנו הפרויקט תקוע כ-17 שנים משום חששות, משום שלא היה מי שיניע את התהליך.

<אוריאל תנעמי: אני מקווה שבשנה הקרובה התהליך הזה ינוע ונוכל להסדיר את פרויקט פינוי-בינוי באזוּר.

<אוריאל תנעמי: הבעיה הגדולה באזוּר שלא לקחו בחשבון – ראיתי את ההרכב של המשרדים הממשלתיים ברשות, חסר שם משרד התחבורה.

<אוריאל תנעמי: בתוך התוכנית הזאת צריך ליצור תוכנית ליציאות וכניסות מיישובים שיש להם בעיה של תחבורה.

דוד ביטן: אם אתה מציב את זה כתנאי בסופו של דבר שום דבר לא יתקדם.

<אוריאל תנעמי: זה לא תנאי, אבל צריך למצוא פתרון, כי תהיה בעיית תחבורה.

<אוריאל תנעמי: ביישוב שלנו באופן ספציפי תהיה בעיה לצאת ולהיכנס.

<אוריאל תנעמי: יציאות לכביש מספר 1 יתנו מענה להחלת תהליך פרויקט פינוי-בינוי באזוּר.

דוד ביטן: אם זה תנאי לתוכנית אי אפשר לבצע אותה אחר-כך.

דוד ביטן: זה ייקח 20 שנים.

דוד ביטן: אין דרך אחרת.

דוד ביטן: אם אתה רוצה שזה יהיה, זה צריך להיות תנאי לתוכנית.

<אוריאל תנעמי: זה לא צריך להיות תנאי.

<אוריאל תנעמי: זה דבר שצריך לקחת בחשבון, אבל לא רק באזוּר, זה יכול להיות גם בערים אחרות.

<אוריאל תנעמי: אני חושב שצריך לערב פה את משרד התחבורה.

<אוריאל תנעמי: עוד דבר אחד, הגבלת הרשויות המקומיות לדיירים שגרים בפינוי-בינוי.

<אוריאל תנעמי: אלה דיירים קשי-יום.

<אוריאל תנעמי: הם אומרים: "אם נוותר על הזכות שלנו ונחתום חוזה יעלו לנו את הארנונה אחרי שהבניין הזה יסתיים ולא נוכל לעמוד בהוצאות.

<אוריאל תנעמי: לאן נלך אחר-כך?" לבעלי הזכויות האלה צריך לתת תקופה מסוימת, בחוק, באיזו דרך, שבשנים מסוימות הארנונה תישאר כפי שהיא, וזה יהיה בחוק לגבי כל הרשויות בארץ.

אלי כהן: תודה רבה לאוריאל תנעמי.

אלי כהן: גיא נועם ואחריו ערן פייטלסון.

אלי כהן: בבקשה.

<גיא נועם: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

<גיא נועם: אני רוצה לחדד את הדברים שאמר חבר הכנסת ביטן.

<גיא נועם: להקים רשות זה פשוט יחסית, אבל הרבה יותר מסובך וקשה לפתוח את כל החסמים שיש היום.

<גיא נועם: החסמים, לצערנו, הם לא רק מבחינת הרשויות המקומיות אלא גם מבחינת הדיירים, בין בעובדה שלדיירים – וברוב השכונות האלה זה בעיקר דיירים מבוגרים שלא כל-כך מבינים – יש עורך-דין שמייצג אותם והוא בדרך כלל לא חושב רק על הקידום של הפרויקט ולפעמים "תוקע" את הפרויקט מבחינת חסמים, דברים שלא מקובלים, מבחינת דרישות, בגלל שיש עורכי-דין שונים לכל הדייר, לכן גם הדרישות בין עורכי-הדין שונות.

<גיא נועם: המון פעמים זה מעכב את כל הפרויקטים.

<גיא נועם: בנוסף לזה, יש גם סחטנות מצד הדיירים.

<גיא נועם: דייר אחד, בגלל שהוא גר קומה אחת מעל הדייר השני, חושב שמגיעה לו דירה גדולה יותר.

<גיא נועם: לא הצגתי את עצמי, אני עורך-דין והמשרד שלנו מתעסק בתחומים של התחדשות עירונית.

<גיא נועם: יש לנו פרויקט גדול מאוד בשכונת דגניה בראשון לציון ש"תקוע" כבר יותר מ-4 שנים מכיוון שהוא "תקוע" בבית-המשפט.

<גיא נועם: בגלל שבסך הכול 5% או 7% מהדיירים מתנגדים לפרויקט לכן זה עבר לבית-המשפט.

<גיא נועם: וגם כשזה בבית-המשפט זה עדיין לוקח כמה שנים.

<גיא נועם: זה נושא שחשוב לטפל בו, גם מבחינת הסחטנות של הדיירים, להגדיר את זה, וגם מבחינת החסמים.

<גיא נועם: כפי שבחוק המכר (דירות) יש דברים מוגדרים, מה חייב להיות בתוך החוזה, חייבים גם בחוזה של התחדשות עירונית לכלול דברים על מנת לחסוך זמן מבחינת משא ומתן בין הצדדים, בין הצד של היזם והצד של הדיירים.

אלי כהן: תודה רבה לך, גיא נועם.

אלי כהן: ערן פייטלסון ואחריו יעלה מקליס, בבקשה.

<ערן פייטלסון: שלום, שמי ערן פייטלסון, אני פרופסור באוניברסיטה העברית ואני מייצג פה גם את מרכז השלטון המקומי וגם את פורום ה-15.

<ערן פייטלסון: כשמדברים על התחדשות, זה לא רק עניין של יחידות דיור ולכן התמונה המסכמת של משרד האוצר היתה תמונה מטעה.

<ערן פייטלסון: זה לא התחדשות עירונית, זה לא המהות של התחדשות עירונית.

<ערן פייטלסון: התחדשות עירונית היא דבר הרבה יותר רחב שמחייב תִכלול.

<ערן פייטלסון: הגורם שיכול לתכלל הוא השלטון המקומי.

<ערן פייטלסון: כפי שנאמר כבר קודם, אם מדברים ברצינות על התחדשות עירונית, הגורם המוביל הוא השלטון המקומי, שם נעשים הדברים.

<ערן פייטלסון: השלטון המקומי הוא לא מקשה אחת, זה לא מין דבר אחד, שמה שנכון לתל-אביב נכון לטבריה, שמה שנכון לשכונה אחת נכון לשכונה אחרת.

<ערן פייטלסון: צריך להתאים את הדברים למקומם.

<ערן פייטלסון: אם קוראים את הצעת החוק הזאת, היא לא הכיוון שנדרש מאחר והיא הולכת לכיוון של One size fits all, שהכול יבוא מלמעלה למטה.

<ערן פייטלסון: זה מתבטא גם במבנה המליאה.

<ערן פייטלסון: אם תשימו לב למבנה המליאה, יש שם 11 נציגי שלטון מרכזי ונציג אחד לשלטון המקומי.

<ערן פייטלסון: אם מדברים שרוצים לעבוד בשיתוף פעולה אז היית אומר שצריך להיות חצי-חצי, זה דבר סביר כדי לתת ביטוי למגוון שנדרש מהשלטון המקומי.

דוד ביטן: טוב שנתנו אחד לשלטון המקומי.

<ערן פייטלסון: צריך להגיד תודה גם על זה, אני מבין.

אלי כהן: מר פייטלסון, לאחר שנתת ציון למשרד האוצר, שאגב לא היה מקובל עליי, אז אני מאפשר לך להגיד משפט אחרון.

אלי כהן: אנא תסכם.

<ערן פייטלסון: אם רוצים להגיע פה לעבודה משותפת ורוצים להגיע להישגים אז צריך לשתף את השלטון המקומי.

<ערן פייטלסון: זה לא בשתי דקות בסוף הדיון.

<ערן פייטלסון: זה צריך להיעשות מראש.

<ערן פייטלסון: אני חושב שהשלטון המקומי היה צריך לקבל מקום כמו השלטון המרכזי כדי לקדם את הדברים, אם רוצים שהדבר הזה יהיה רציני.

<ערן פייטלסון: וגם החברה האזרחית צריכה לקבל ייצוג.

<ערן פייטלסון: יש לנו שורה רבה של דברים ונקודות, אבל בשתי דקות בסוף דיון לא אוכל להעלות אותם.

אלי כהן: יהיה דיון ספציפי על הרשויות המקומיות ואשמח אם תגיע ותאמר את הערותיך.

אלי כהן: יעלה מקליס, ראשת עיריית יהוד-נווה מונוסון, בבקשה.

<יעלה מקליס: צהרים טובים.

<יעלה מקליס: העיר יהוד-מונוסון נמצאת במדינת ישראל, במרכז הארץ.

<יעלה מקליס: יש בה 30,000 תושבים, אבל אנחנו מקום שלישי בהתחדשות עירונית אחרי ירושלים ותל-אביב.

<יעלה מקליס: אנחנו מברכים על היוזמה, אבל אנחנו חוששים, כפי שאמרה פרופ' אמילי סילברמן, שבעצם אנחנו בשלטון המקומי אמורים להוביל את זה.

<יעלה מקליס: אקח את זה למקום שלא הוזכר עד כה, כי לדברים רבים שנאמרו פה אני מסכימה.

<יעלה מקליס: סוף מעשה במחשבה תחילה.

<יעלה מקליס: כולנו מדברים על התחלת התהליך והנעתו, אבל צריך לזכור שהתהליך הזה אמור להסתיים ודיירים אמורים לאכלס את הבניינים האלו ומי שאמור לתת להם שירות זה השלטון המקומי.

<יעלה מקליס: גם אם נבנה להם דירות מאוד-מאוד יפות אבל לא נתכנן את השכונה ולא נתכנן את התקציב של העירייה, לא נוכל לתת להם איכות חיים.

<יעלה מקליס: אולי יגורו בכלוב של זהב אבל איכות חיים לא תהיה.

<יעלה מקליס: האתגר הגדול שלנו כרשות מקומית, להבטיח שאכן ההתחדשות העירונית תיעשה בצורה מתוכננת ומסודרת, עם חשיבה שהאנשים האלה אמורים לגור שם ולקבל שירות.

<יעלה מקליס: אם מכפילים בכל יחידת שטח את מספר המשפחות פי ארבע, שזה המכפיל שקיים היום ביהוד-מונוסון, זה אומר שאני כראש רשות צריכה לתת פי ארבע בתי-ספר, פי ארבע גני ילדים, פי ארבע שטחים ירוקים, פי ארבע מקומות בספרייה וכן הלאה.

<יעלה מקליס: האתגר הזה הוא האתגר הגדול של ההתחדשות העירונית, להבטיח את איכות החיים של התושבים.

<יעלה מקליס: איפה הבעיה בהתחדשות העירונית ולמה פינוי-בינוי לא מתקדם?

<יעלה מקליס: הרשות המקומית לא מקבלת היטלי השבחה בהתחדשות עירונית, כלומר אין לי את הכלי המרכזי, האמצעי המרכזי לתת לאנשים האלה איכות חיים.

<יעלה מקליס: יש פה סוג של בעיה ואולי אפילו ניגוד עניינים אינהרנטי.

<יעלה מקליס: לכן להאריך את התוקף של ההכרזה, יש בזה בעייתיות שחייבים להתייחס אליה.

<יעלה מקליס: נקודה נוספת, מדובר על קבינט דיור, מדובר על התחדשות עירונית, מדובר על מגורים, אבל כדי שתקציב עיריית יהוד יישמר מאוזן ויוכל לתת שירות לתושבים אני צריכה הגדלה גם של כמות התעסוקה.

<יעלה מקליס: למי שלא יודע, אני מניחה שרובכם יודעים פה, תושבים צורכים אמצעים בסכומים הרבה יותר גבוהים מהארנונה שהם משלמים.

<יעלה מקליס: אם אני אמורה לקבל היום שטח של 4,000 יחידות דיור חדשות ובצד זה לא אקבל הגדלה של התעסוקה, הרשות הזאת לא תחזיק מעמד.

<יעלה מקליס: אם אני לוקחת דוגמה מרשות יהוד-מונוסון, שלפני 10 שנים- - -

דוד ביטן: למה עיריות צריכות לתת משהו למשבר הדיור?

<יעלה מקליס: אני מברכת.

<יעלה מקליס: אני רק אומרת שצריך לחשוב על היום שאחרי.

<יעלה מקליס: צריך לחשוב שהאנשים האלה רוצים לגור בבתים והאנשים האלה רוצים איכות חיים.

<יעלה מקליס: אם רק ניתן להם דיור ולא ניתן להם את כל המסגרות מסביב אז אנחנו חוטאים למטרה.

<יעלה מקליס: אני רוצה להעלות נקודה נוספת.

<יעלה מקליס: ככנסת וכרשות ארצית האחריות היא לתת את התשתיות הארציות המתאימות.

<יעלה מקליס: לא כל הגידול וכל הפתרון חייב להיעשות במתחם המרכזי בתוך יהוד-קריית אונו ותל-אביב.

<יעלה מקליס: מדינת ישראל הרבה יותר רחבה מזה.

<יעלה מקליס: אם מדינת ישראל, ופה המסגרת, או כל מסגרת אחרת, תיקח אחריות להסעת המונים – שם יהיה הפתרון.

<יעלה מקליס: יש לי חברים שנמצאים מחוץ לגדרה-חדרה, שמשוועים לאוכלוסייה.

<יעלה מקליס: היום מבינים וגם נותנים חינוך טוב, נותנים תרבות טובה.

<יעלה מקליס: הם משוועים לאוכלוסייה.

<יעלה מקליס: אם מדינת ישראל כאת

<יעלה מקליס: גר הכי גדול שיש לה תבנה מערכת של הסעת המונים, חלק גדול מהבעיות שיש לנו במרכז יפתרו.

<יעלה מקליס: אני רוצה להציג דוגמה.

<יעלה מקליס: לא המצאנו את זה.

<יעלה מקליס: אם מדובר על השוואה עם מקומות בחוץ לארץ אז אתן דוגמה של עיירה בקונטיקט ארצות-הברית שבה מתגוררת גיסתי, עיירה איכותית מאוד.

<יעלה מקליס: גיסתי עולה על רכבת ותוך שעה נמצאת במנהטן.

<יעלה מקליס: כך שמבחינת הפתרון – זה הפתרון האמיתי.

<יעלה מקליס: כל פתרון אחר בעצם לא ייתן מענה אמיתי לבעיות הדיור במדינת ישראל ולהורדת מחירי הדיור.

<יעלה מקליס: תודה.

אלי כהן: תודה רבה ליעלה מקליס.

אלי כהן: חבר הכנסת ביטן, רצית להתייחס, בבקשה.

דוד ביטן: דרך אגב, אני תומך בשלטון המקומי, אבל במקרה הזה אין לי שום כוונה לתמוך בו מכיוון שבסופו של דבר אנחנו צריכים לפתור את בעיית הדיור במדינת ישראל ואתם צריכים לתרום את החלק שלכם בעניין הזה ולא להסתכל תמיד מה יהיה בעיר.

דוד ביטן: כשעלו מיליון עולים ושרון שיכן אותם בקרוואנים ואחר-כך פתר את בעיית הדיור בתב"עות וכולי, לפי השיטה שלך אי אפשר יהיה לפתור את הבעיה ובעוד 10 שנים דירה בקריית אונו תעלה 5 מיליון שקל.

דוד ביטן: אני רוצה לפנות למשרד האוצר.

דוד ביטן: אחת הבעיות המרכזיות היום, ואני מציע שתתחילו לטפל בזה עוד לפני שנתחיל אפילו לדון בהצעת החוק, שרוב העיריות היום, לאור תיקון מספר 101 בחוק התכנון והבנייה, מגישות תוכניות כלל-עירוניות, תוכנית כוללנית שתאושר, ולמתכננים בוועדות המחוזיות היום יש משהו חדש: הם מגבילים צפיפות באזורי המגורים הבנויים, בתוך התב"ע הכללית.

דוד ביטן: אנחנו יכולים לדבר פה עד מחר אבל אם התב"ע הכלל-עירונית מגבילה צפיפות באזור שמיועד בעצם לפינוי-בינוי אז אי אפשר יהיה לעשות פינוי-בינוי.

דוד ביטן: אם היום יש 10,000 יחידות דיור בשכונה והם אומרים שאפשר לעשות עד 13,000 או 14,000 יחידות דיור אז הפינוי-בינוי בלתי אפשרי שם.

דוד ביטן: לכן מכיוון שהוועדות המחוזיות הן בסמכות משרד האוצר היום אז אנא טפלו בזה קודם כול.

דוד ביטן: אחרת, אין טעם בכל הישיבות שאנחנו עורכים פה.

אלי כהן: תודה, חבר הכנסת ביטן, זו אכן נקודה חשובה, שבין היתר יידעו מה הזכויות שמגיעות בכל שכונה על מנת שהדיירים יידעו מה הזכויות שלהם, שהיזמים לא יעבדו לחינם ושהנושא הזה יהיה ברור.

אלי כהן: גם תִכלוּל המטרות הציבוריות, זה יהיה חלק מן המרכזיות של הטיפול במועצה.

אלי כהן: אבנר עורקבי, בבקשה, בקצרה, ואחריו דרור גרשון.

<אבנר עורקבי: אני יושב-ראש ארגון אהב"ה – ארגון הנכים בישראל המיוחד.

<אבנר עורקבי: ראיתי את המצגת, ראיתי את כל הדברים שמסביב.

<אבנר עורקבי: אף אחד מכם לא דיבר על אנשים בעלי צרכים מיוחדים, אנשים שרתוקים לכיסאות גלגלים, שגרים בדירות קרקע.

דוד ביטן: עוד לא נכנסנו להצעת החוק עצמה.

<אבנר עורקבי: לא נכנסתם להצעת החוק עצמה אבל תמיד-תמיד זה נדרש.

<אבנר עורקבי: למה?

<אבנר עורקבי: כי אנחנו שקופים, אותנו לא רואים.

<אבנר עורקבי: על זה אני מלין.

<אבנר עורקבי: אנחנו מנסים למצוא פתרונות.

<אבנר עורקבי: יושב מולי יהודה דורון מהפורום שלנו, הוא מצא פתרונות והציג אותם בפניכם.

<אבנר עורקבי: אף אחד לא מתייחס לזה, לא מעניין אתכם, אתם לא רואים אותנו ממטר.

<עינת גנון: זה כן נכנס לחוק פינוי-בינוי (פיצויים).

<אבנר עורקבי: ברור, אחרי שישבתי איתם בוועדת הפנים והגנת הסביבה ועמדתי על כך שיגבילו אתכם.

<אבנר עורקבי: פה לא הגבילו, פה לא ראיתי את ההגבלה.

<אבנר עורקבי: בכל המצגת היפה הזאת לא ראיתי את האנשים שזקוקים לדירות צמודות קרקע, לא ראיתי את הפתרונות האלה.

<אבנר עורקבי: זה מרגיז אותנו מאוד.

<אבנר עורקבי: לא יכול להיות דבר כזה, שמחר יפנו נכים מדירותיהם ויתנו להם דירות בקומות גבוהות.

<אבנר עורקבי: את זה אנחנו לא רוצים בשום פנים ואופן.

<אבנר עורקבי: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אבנר עורקבי, אני רק רוצה להזכיר לך וליתר החברים בוועדה שהוצאנו "קול קורא" עד 30 באוגוסט להגיש התייחסויות.

אלי כהן: אזמין גם אותך בתוך נציג ויושב-ראש של ארגון אהב"ה וכמייצג את כל הפורום שקשור אליך, אם יש לכם הערות אנא הציגו אותן עד לסוף חודש אוגוסט.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: דרור גרשון ואחריו, אחרון הדוברים, חבר הכנסת רועי פולקמן, בבקשה.

<דרור גרשון: שמי דרור גרשון, אני מנכ"ל "מרחב – התנועה לעירוניות".

<דרור גרשון: אנחנו באמת מברכים, בשם כל הארגון שלי וגם אישית, אני מצטרף לברכות.

<דרור גרשון: אני חושב שתמר זנדברג אמרה את זה בצורה מאוד-מאוד טובה.

<דרור גרשון: אנחנו בפני הזדמנויות ואם אנחנו רוצים באמת לנצל את ההזדמנות ולהצליח לעשות התחדשות עירונית – גם ערן ניצן אמר את זה, פינוי-בינוי זה לא התחדשות עירונית, פינוי-בינוי זה פינוי-בינוי, זה מדבר על יחידות דיור ועל מכפלות.

<דרור גרשון: המשמעות של התחדשות עירונית היא איך אנחנו, ובעיקר האנשים הצעירים במדינת ישראל, נחיה, איך הם יגיעו לעבודה ואיך הם לא יהיו עבדים של משכנתה ושל מכוניות.

<דרור גרשון: זאת ההזדמנות, בוועדה הזאת.

<דרור גרשון: לצורך העניין הזה יש לי 3 נקודות להגיד.

<דרור גרשון: ראשית, אני חושב שצריך להרחיב את ההסתכלות.

<דרור גרשון: קראתי את הצעת החוק, היא מדברת על פינוי-בינוי ותמ"א 38.

<דרור גרשון: חייבים להסתכל על הרבה יותר מודלים.

<דרור גרשון: אני שמח שעינת גנון התחילה להציג פה קצת הרחבה של המודלים אבל יש הרבה ידע, גם באקדמיה, גם בחברה האזרחית, למודלים להתחדשות עירונית.

<דרור גרשון: אני חושב שיש מקום לעשות את זה.

<דרור גרשון: זאת תהיה ההזדמנות להצליח.

<דרור גרשון: הדבר השני, שמתקשר לזה, הוא מבנה הוועדה.

<דרור גרשון: חייבת להיות פה – ואמר את זה ערן ניצן ואמרו אחרים – נציגוּת גדולה יותר של הרשות המקומית, אבל חייבת להיות נציגות של כל השחקנים, כולל היזמים והחברה האזרחית, שיש לה ידע ממחקרים שנעשו, מעבודות שנעשו, ולא רק נציגי הממשלה.

דוד ביטן: אתה מתכוון לנציגי עמותות?

<דרור גרשון: נציגי ארגונים.

דוד ביטן: מי בחר את העמותות, דרך אגב?

דוד ביטן: הם הקימו עמותה ובחרו את עצמם?

<דרור גרשון: למשל "מרחב".

אלי כהן: חבר הכנסת ביטן, אנחנו חייבים לסיים.

דוד ביטן: אמרתי שמקימים עמותה, הם בוחרים את עצמם ואחר-כך רוצים לשבת ברשות.

אלי כהן: אנחנו יודעים, וגם בוועדות המחוזיות ידענו.

אלי כהן: אנא, נקודה שלישית ותסיים.

<דרור גרשון: הנקודה השלישית, אני חושב שהוועדה צריכה במסגרת שינוי החוק, אנחנו כל הזמן מדברים פה על אנשים אבל אין שום תהליך משתף, או שיתוף ציבור, או כל מתודה אחרת בחוק שמחייבת ואז זה יהיה וולונטרי.

<דרור גרשון: אנחנו יכולים לדבר על אנשים, אנחנו מדברים על פינוי-בינוי, על תמ"א 38, על התחדשות עירונית.

<דרור גרשון: בלי שזה יהיה בחוק לא יהיה שיתוף ציבור אמיתי.

<דרור גרשון: זה וולונטרי, לעתים זה קורה ולעתים זה לא קורה.

<דרור גרשון: בעניין הזה חובה לשנות את החוק.

<דרור גרשון: אני חושב שזאת ההזדמנות של הרשות לעשות התחדשות עירונית באופן יותר דמוקרטי ויותר שקוף.

<דרור גרשון: תודה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אחרון הדוברים, חבר הכנסת רועי פולקמן, בבקשה.

רועי פולקמן: ראשית, אני מתנצל ממש שבאתי ויצאתי.

רועי פולקמן: אהיה חייב לעבור על הפרוטוקול ולקרוא אחר-כך את מה שפספסתי.

רועי פולקמן: רק משפט אחד מרכזי הקשור לצורך למקד לא מעט מהכלים של ההתחדשות העירונית ברשויות המקומיות.

רועי פולקמן: אני יודע שזה נאמר כאן על-ידי אחרים.

רועי פולקמן: יש שורה של כלים שהיום חסומים.

רועי פולקמן: אלה ויכוחים שיש לנו לאורך השנים, בין השאר עם מינהל התכנון, למשל בנוגע לתוספת השישית והיכולת לטפל ב-zone, כלומר, לאפשר לרשויות מקומיות גם במתחמי פינוי-בינוי ובהתחדשות עירונית לקבוע כללים, כמו למשל האם אחוז מסוים מהדירות יהיה בשכירות או לא, האם אחוז מסוים מן הדירות ייועד למבחני הכנסה מסוימים.

רועי פולקמן: כלומר, יש כלים שהיום חסומים בפני השלטון המקומי.

רועי פולקמן: זה משהו שהרשות יודעת להחליט עליו, אנחנו לא יכולים להחליט על כך ברמת הרגולטור הלאומי.

דוד ביטן: בווד"ל הכניסו את זה, בפרויקט פינוי-בינוי בוודאי.

רועי פולקמן: למיטב ידיעתי, על-פי הבדיקות שערכתי – אני יודע כי עיריית תל-אביב למשל אמרה לי את זה, שאם רוצים בפרויקט מסוים להגיד: בסדר, אנחנו בונים אבל תמורת X יחידות בנייה שאישרנו בוועדה המקומית, מתוך זה אנחנו רוצים ש-100 יחידות דיור יהיו בשכירות, זה בלתי אפשרי.

<קריאה: כי אין לזה עיגון בתב"ע.

<קריאה: אי אפשר להגן על זה.

דוד ביטן: זה קיים בווד"לים.

אלי כהן: לא נקיים התדיינות פנימית, חבר הכנסת ביטן.

רועי פולקמן: אסיים רק בכך שאגיד, בהתחדשות עירונית השוֹנוּת בין הרשויות המקומיות עצומה ואין דין ירושלים כדין ראשון לציון.

רועי פולקמן: אמרתי את זה כמדומני בישיבה הראשונה.

רועי פולקמן: לכן צריך לאפשר גמישות בחקיקה בוועדות המקומיות כדי שיוכלו להתאים את התמהיל.

רועי פולקמן: אם עיריית תל-אביב אומרת: כאשר אני עושה התחדשות עירונית ביפו אני רוצה דירות בשכירות, בשל כל מיני סיבות, כי אחרת האוכלוסייה המקומית לא תוכל לגור שם, אנחנו צריכים לאפשר להם לעשות את זה.

רועי פולקמן: אולי בירושלים לא צריך, אולי בכרמיאל לא צריך את זה.

רועי פולקמן: אני מציע שכאשר נגיע לדיון על הצעת החוק נמצא את הגמישות המספקת לוועדות המקומיות, שכל ועדה תקבל החלטות.

<אפרת טולקובסקי: זה אותם כלים של דיור בר-השגה שלא הצלחנו לעשות בהם שימוש.

אלי כהן: ניתן עוד אפשרות לומר מילה למעין נשר ממשרד האוצר, שעובדת ביחד עם ערן ניצן, בבקשה.

<מעין נשר: אני רוצה להבהיר נקודה שעולה פה מסביב השולחן ואולי לא הובהרה מספיק.

<מעין נשר: זה שהממשלה מקימה עכשיו רשות ממשלתית להתחדשות עירונית זה כי היא רוצה בתוך הממשלה לרכז במקום אחד את הזרוע, שהיום מפוצלת ומבצעת את כל הדברים שקשורים בנושא הזה.

<מעין נשר: זה לא אומר שאנחנו לא רואים ברשויות המקומיות – רציתי להגיד שחקן מפתח, אבל אפילו אומר:

<מעין נשר: השחקן הכי חשוב בסיפור הזה.

<מעין נשר: היו כל מיני דוברים שפנו למשרד האוצר.

<מעין נשר: משרד האוצר חושב שבלעדי הרשויות המקומיות אי אפשר להצליח "להרים" התחדשות עירונית במדינת ישראל.

<מעין נשר: אמנם לא עברתי על כל ספרי החקיקה, אבל לא ראיתי הרבה חוקים שכתוב בהם שאחד מתפקידיה של הרשות הוא להקצות משאבים לוועדות המקומיות, לתמוך ברשויות מקומיות.

<מעין נשר: זה דבר שראינו אותו כחלק מתהליך החקיקה ואנחנו חושבים שהוא מרכזי וחשוב.

<מעין נשר: הוועדות המקומיות העצמאיות והמיוחדות, כל מה שנעשה בתיקון האחרון לחוק התכנון והבנייה, זה עניין מפתח.

<מעין נשר: בסופו של דבר כאשר הוועדה המקומית מאשרת תוכנית כזאת זה הרבה יותר מהר.

<מעין נשר: אנחנו רואים בזה את העתיד.

<מעין נשר: כפי שאמר חבר הכנסת ביטן, תוך שנה-שנתיים אם לא נזרז את זה איכשהו נראה שברוב הוועדות עם הפוטנציאל הגדול יש את האפשרות לדון ולאשר את התוכניות האלה.

<מעין נשר: לשם אנחנו מכוונים.

<דרור גרשון: אם תקימו רשות שמורכבת רק מאנשי הממשלה לא תשיגו הרבה מן היעדים.

אלי כהן: מעין נשר, תודה.

אלי כהן: תודה רבה למשרד האוצר על ההצגה.

אלי כהן: תודה רבה למשרד הבינוי.

אלי כהן: כל מי שירצה יוכל לשלוח "מייל" למנהלת הוועדה, גברת אריאלה מלכה ויוכל להיות מוזמן לדיונים.

אלי כהן: תוכלו לראות עדכונים על הדיונים הבאים באתר הוועדה.

אלי כהן: כל פעם מפרטים את שלושת הדיונים הבאים ואת הנושאים שיידונו.

אלי כהן: שיהיה לכם יום טוב.

אלי כהן: אני נועל את הישיבה.

אלי כהן: תודה רבה.