ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 25, 2015-07-14 09:00

דוד אמסלם: רבותיי, בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת החוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות.

דוד אמסלם: כבוד השר, בקשה.

גלעד ארדן: בוקר טוב.

גלעד ארדן: אנחנו מביאים היום בפני ועדת הפנים והגנת הסביבה את הצעת החוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד ארדן: זו הצעת חוק שנועדה להפוך את המצב הקיים היום ברשויות המקומיות - אני ארצה להתייחס אליו במספר משפטים - של מודל השיטור העירוני שנחקק כבר לפני 5 שנים והתחיל להיות מיושם בשנת 2011.

גלעד ארדן: המודל הזה במהותו נועד לתת מענה לדרישה, לרצון שבא בעצם מהציבור לראות הרבה יותר אכיפה ונוכחות של גורמים אוכפים בכל מה שמכונה עבירות איכות חיים.

גלעד ארדן: למשטרת ישראל יהיו חסרים עוד כמה אלפי שוטרים כדי שהיא תוכל להתמודד עם כל מה שאזרחי מדינת ישראל מצפים שהיא תתמודד, לא רק עם פשיעה חמורה ועם טרור, כפי שראינו לאחרונה בירושלים, אלא גם עם בעיות של מטרדי רעש, עבירות בתחום התעבורה ועוד הרבה מאוד בעיות שהציבור פונה.

גלעד ארדן: כדי לנסות ולתת מענה לצורך הזה של הציבור, פותח מודל לפני מספר שנים שבעצם מדבר על כך שיהיו פקחים עירוניים שיעברו תהליך הסמכה.

גלעד ארדן: הם יצטרפו לכוחות המשטרה.

גלעד ארדן: ביחד זה יהווה העצמה של יכולת האכיפה, נוכל לתת מענה טוב יותר לצרכים של הציבור.

גלעד ארדן: המודל הזה נחקק כפיילוט לשנתיים.

גלעד ארדן: ב-2013 הוא הוארך לשנתיים נוספות.

גלעד ארדן: הוא פוקע בסוף החודש הזה.

גלעד ארדן: כמובן שלפני שבאנו לכאן לבקש להפוך את המודל, את הפיילוט הזמני הזה למודל קבוע, ביצענו מחקרים מאוד מאוד מעמיקים.

גלעד ארדן: מי שביצעה את המחקרים נמצאת כאן.

גלעד ארדן: אם חברי הכנסת ירצו, אנחנו נפרט על המחקרים ועל התוצאות שלהם, גם בקרב הציבור, גם בקרב הרשויות המקומיות וראשי הערים שאצלם כבר המודל הזה פועל.

גלעד ארדן: המודל פועל ב-30 רשויות מקומיות.

גלעד ארדן: שר האוצר הקודם יאיר לפיד, שזה אולי המקום להודות לו, סייע למשרד עוד טרם תקופתי.

גלעד ארדן: הוא הרחיב את המודל ל-50 רשויות.

עבדאללה אבו מערוף: 57.

<רותם פלג: יש כאלו שאושרו - -

<יואל הדר: יש בדרך.

גלעד ארדן: אתה יודע, זה כמו ההסכם עם איראן, הפרטים הם פחות קריטיים, המהות והכיוון חשובים.

גלעד ארדן: להבדיל מההסכם עם איראן, פה הכיוון הוא חיובי.

גלעד ארדן: שר האוצר הקודם, שאני רואה פה חלק מנציגיו והם בטח באו לברך, היה שותף למשרד בקדנציה הקודמת בהרחבה מאוד משמעותית של כמות הרשויות.

גלעד ארדן: הוא הקצה סכומים מאוד משמעותיים אחרי שמשרד האוצר בדק וראה את ההצלחה של המודל הזה ואת שביעות הרצון.

גלעד ארדן: פעם אחת בצד של העיריות, אצל ראשי העיריות שאצלם המודל פועל, פעם שנייה בהקשר של הציבור, שביעות הרצון ותחושת הביטחון האישי של הציבור באותן רשויות.

דוד אמסלם: כל זה ראה שר האוצר הקודם.

דוד אמסלם: הוא ראה את הסיפור של הכסף.

גלעד ארדן: האמת שכן.

גלעד ארדן: לא כל מה שהוא עשה לא היה טוב.

גלעד ארדן: בהקשר הזה של השיטור העירוני הייתה שותפות בין המשרד, אפילו לפני שהגעתי - לא צריך לתת לי שום קרדיט בנושא הזה – למשרד האוצר, משרד המשפטים ומשרדים אחרים.

גלעד ארדן: צריך לזכור – אני מכיר גם חלק מהסיסמאות כשיש ויכוח ציבורי - שמדובר כאן בהעצמה של השלטון המקומי, דבר שאנחנו מדברים עליו גם בכנסת וגם בשלטון המקומי שנים רבות.

גלעד ארדן: את היכולות בשלטון המקומי צריך להעצים.

גלעד ארדן: צריך לעבוד ביחד בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי, הכל לטובת הציבור.

גלעד ארדן: כאן, לאחר 4 שנים שהמודל הזה נבחן ואנחנו רואים שהוא מוסיף לתחושת הביטחון של הציבור ומביא תוצאות בהורדת העבירות באותן רשויות שבהן הוא פועל, אנחנו מבקשים לעגן אותו כהוראת קבע.

גלעד ארדן: אם לדבר על השינוי המשמעותי ביותר שיש בהצעת החוק, אז אנחנו רוצים להעצים את היכולות והסמכויות של הפקחים שעוברים את תהליך ההסמכה של השיטור העירוני.

גלעד ארדן: אנחנו רוצים לאפשר להם גם סמכויות עיכוב עד להגעת שוטר.

<קריאה: לשוטרים בשיטור המקומי כבר יש סמכויות.

גלעד ארדן: אני מדבר על הפקחים.

<מירי פרנקל-שור: סמכות העיכוב זה לפקחים עירוניים.

<מירי פרנקל-שור: העיכוב קיים היום.

<מירי פרנקל-שור: הם רק עוסקים - - -

<רותם פלג: יש פה גם החרגה - - -

גלעד ארדן: היועצת המשפטית תיקנה אותי, ובצדק, שהתוספת של סמכויות העיכוב זה לפקחים רגילים בנוגע לאכיפה של חוקי עזר עירוניים.

<קריאה: יהיו שני סוגי פקחים.

גלעד ארדן: אני באופן עקרוני החלטתי לתמוך במודל הזה, כי - - -

יעל גרמן: יהיו סמכויות עיכוב.

דניאל עטר: השינוי הזה שאתה מדבר עליו הוא חלק - - - ?

גלעד ארדן: אני אסביר.

גלעד ארדן: אני חושב שחוקי עזר הם דבר שכולנו צריכים לכבד.

גלעד ארדן: זה בדיוק כמו חוקי המדינה הרגילים.

גלעד ארדן: חוקי עזר נחקקים מכוח חוקי המדינה.

גלעד ארדן: הם מקנים סמכות לעירייה שנבחרה על ידי הציבור לנהל את החיים היום יומיים של הציבור, להתקין, באישור מנגנון ממשלתי מסוים, חוקי עזר שמסדירים את החיים היום יום יומיים בעיר.

גלעד ארדן: גם חוקי עזר כאלה, אם מישהו עובר עליהם והפיקוח העירוני רוצה לאכוף את הציות להם, הציבור צריך להבין שזה לא פחות מאשר שוטר שבא לאכוף את החוק.

גלעד ארדן: לצערנו יש גם תופעות, שאני בטוח שחלקכם מהניסיון שלכם מכיר, שהציבור מצפצף על הפקח העירוני, אפילו לפעמים לא מוכן להזדהות בפניו.

גלעד ארדן: אתם תשמעו את זה בטח פה מנציג השלטון המקומי.

גלעד ארדן: אנחנו לא באופן אוטומטי רוצים לתת סמכויות דומות, אפילו לא חלק.

גלעד ארדן: זה לא דבר שהמשטרה ששה לתת על בסיס הניסיון הנצבר - - הכל כדי לסייע, להיטיב את איכות החיים של רוב הציבור שרוצה שמי שעובר על החוק תתבצע כלפיו אכיפה.

גלעד ארדן: אנחנו מבקשים כאן בחוק להוסיף את הסמכות הזאת.

גלעד ארדן: זה השינוי המרכזי.

גלעד ארדן: יש עוד שינויים שנעמוד עליהם כאשר החוק יוקרא.

גלעד ארדן: אנחנו מבקשים כמה שיותר מהר – זה מבלי לוותר כמובן על הדיון המתבקש - להביא את החוק לקריאה שנייה ושלישית בפני מליאת הכנסת.

דניאל עטר: האם השינויים שהצבעת עליהם הם חלק מאותה עבודת מחקר שנעשתה והניסיון המצטבר ברשויות שבהן היה הפיילוט?

דוד אמסלם: הייתי רוצה לשמוע באיזה תחומים נעשה המחקר, מה הם הממצאים של המחקר.

דוד אמסלם: הייתי רוצה לדעת, מעבר לסמכויות, לגבי הנושא של הרשויות, כן, לא, נכון, לא נכון.

דוד אמסלם: בסופו של דבר, אנחנו יכולים לתת לרשויות את כל הסמכויות בגביית מסים, במשטרה, בהכל.

דוד אמסלם: דרך אגב, זה שלטון נבחר.

דוד אמסלם: אני בא מזווית הרשויות, אני יודע איך זה מתנהל.

גלעד ארדן: בוא נזכור שבמדינות רבות במערב המודל הרבה יותר מרחיק לכת, כלומר, ראש העיר הוא זה שממונה.

תמר זנדברג: הכל נבנה על היחסים - - -

גלעד ארדן: אני יודע שאיפה שנוח לך במערב את תיקחי, איפה שלא לא.

גלעד ארדן: לא המצאנו כאן איזה מודל שהוא יותר מרחיק לכת בהעצמת הרשויות המקומיות, אלא פחות.

גלעד ארדן: יש הרבה מדינות במערב שבהן ראש העיר ממונה על המשטרה.

גלעד ארדן: דרך אגב, שכחתי להודות לסגן שר האוצר לשעבר, ניצב בדימוס מיקי לוי, שגם היה שותף בבחינת המודל והרחבתו.

תמר זנדברג: זה לא המצב בישראל.

מיקי לוי: אני שמח על התודות.

תמר זנדברג: בכנסת הקודמת הבקשה שהתבקשה מהמשלה הייתה להעביר את זה לחוק של קבע.

תמר זנדברג: הוחלט בסוף להאריך את הוראת השעה מהסיבה שלא הוצג בפנינו דיון נרחב, משמעותי בנוגע לתועלות ולבחינת המודל.

תמר זנדברג: האם מה שנשמע עכשיו זו הבחינה לדיון?

גלעד ארדן: זה נורא תלוי אם את מעוניינת להשתכנע שמה שיוצג לך זה דיון נרחב או לא.

תמר זנדברג: אני מעוניינת לקיים דיון על בסיס נתונים.

גלעד ארדן: ד"ר בשורה רגב קיימה מחקר ארוך, מקיף ומעמיק על התוצאות של יישום החוק.

תמר זנדברג: באיזו תקופה?

גלעד ארדן: היא תציג.

גלעד ארדן: אני קיבלתי את זה כנתון.

גלעד ארדן: לא אני יזמתי את המחקר הזה.

<רותם פלג: אנחנו התעסקנו בחוק הזה במתן סמכויות, אנחנו לא קבענו במה יתעסקו הרשויות המקומיות.

<רותם פלג: אנחנו רק דיברנו בהיבט של ההרחבה.

<רותם פלג: לא חקרנו איזה נושאים להעביר לשלטון המקומי ואיזה לא.

<מירי פרנקל-שור: הצעת החוק כוללת שני נושאים עיקריים שאינם קשורים זה לזה.

<מירי פרנקל-שור: מצד אחד, מבקשת הממשלה לקבוע בהוראת קבע עם תיקונים נוספים את מערך השיטור העירוני.

<מירי פרנקל-שור: זה חלק אחד של הצעת החוק.

<מירי פרנקל-שור: החלק השני, שאינו קשור למערך השיטור העירוני, זה מתן סמכות עיכוב לפקחים העירוניים לעניין חוקי העזר.

<מירי פרנקל-שור: אלה שני נושאים נפרדים

גלעד ארדן: מתן סמכות העיכוב היא רק לתקופה של 3 שנים.

<מירי פרנקל-שור: כן, ל-3 שנים, אבל היא אינה קשורה - - -

<יואל הדר: היא ל-3 שנים, כדי שנבחן את המשמעות.

<מירי פרנקל-שור: זה לא קשור להארכת הוראת השעה של השיטור העירוני.

גלעד ארדן: זה קשור ולא קשור.

גלעד ארדן: זאת התוצאה של מה שהציבור יחוש כאכיפה בעיר שלו על אלה שלא מקיימים את החוקים.

גלעד ארדן: הסברתי גם מה הם חוקי עזר, כי נשמע כאילו חוקי עזר זה משהו שממש לא מעניין את הציבור וזה לא חשוב.

<מירי פרנקל-שור: לא, זאת לא הייתה הכוונה.

דוד אמסלם: אני מכיר את חוקי העזר.

דוד אמסלם: אני התנהלתי סביב חוקי עזר 20 שנה.

דוד אמסלם: אני יודע איך הרשויות מתנהלות.

דוד אמסלם: אני יודע איך מתנהלים חוקי העזר קצת יותר מרוב חברי הכנסת שיושבים פה במשכן.

דוד אמסלם: אני יודע איך ההתנהלות.

דוד אמסלם: אני רוצה, ד"ר רגב, שתתייחסי לסוגיה של הממונים, מי משלם ומה.

<בשורה רגב: אני אתייחס לנושא המחקר שאנחנו עושים מעת לעת.

<בשורה רגב: אנחנו עושים מחקר אורך כל שנה מאז שהתחיל השיטור העירוני.

<בשורה רגב: המטרה של המחקר היא בעצם לבדוק את מטרות העל של התכנית.

<בשורה רגב: יש מטרות מאוד יפות, מאוד נשגבות, בין היתר לשפר את תחושת הביטחון של תושבי השיטור העירוני.

<בשורה רגב: בדקנו את הנושא הזה באמצעות סקר, על מנת לקבל אומדן איכותני לכל אותם פרמטרים שהם חשובים להשגת התכנית.

דניאל עטר: המחקר הוא רק סביב המטרות?

דניאל עטר: אתם לא בודקים את המטרות עצמן?

דניאל עטר: אתם מקבלים אותם כנתון ואת כל התהליכים רק דרך המטרות?

<בשורה רגב: אחת המטרות המשמעותיות של השיטור העירוני, כמו שאמר השר, הייתה להעלות את תחושת הביטחון של התושבים.

דוד אמסלם: זה פחות טוב אם נשים שוטרים?

<בשורה רגב: את זה לא בדקנו, אבל מן הסתם עשינו את זה - - -

דוד אמסלם: מה הבנצ'מרק, נקודת ההתייחסות?

דוד אמסלם: זה או שלא יהיה כלום, או שיהיה פקח כזה?

<בשורה רגב: יש לנו קבוצת ביקורת של אותם ישובים שבהם אין שיטור עירוני.

<בשורה רגב: אנחנו בודקים ומשווים לאורך הזמן.

<בשורה רגב: מה שראינו במחקר - אני לא אדבר עכשיו על כל המחקר, כי הוא מחקר ארוך ואפשר להציג אותו בפורמט אחר ולהעביר אותו גם בקובץ כתוב - שמאז שהשיטור העירוני קיים בישובים הספציפיים יש עלייה רציפה של תחושת הביטחון של התושבים.

<בשורה רגב: זה אולי הממצא הכי משמעותי בנושא הזה.

<בשורה רגב: אפשר להרחיב לגבי כל נושא אחר.

תמר זנדברג: אדוני השר, זה נקרא בעיניך דיון מקיף ונרחב, או שזה רק בגלל - - - ?

<בשורה רגב: אפשר לעשות דיון שיכול לקחת בין חצי שעה לשעה רק על נושא המחקר.

דוד אמסלם: אני לא יודע מה זו הגדרה של שיטור עירוני.

דוד אמסלם: תגדירי לי מה זה.

גלעד ארדן: זה לא התפקיד שלה.

גלעד ארדן: זה מנכ"ל המשרד.

גלעד ארדן: היא עשתה את המחקר.

דוד אמסלם: מה חקרת?

<בשורה רגב: אנחנו בדקנו את תחושת הביטחון של תושבי השיטור העירוני מאז שהתחיל הפיילוט.

דוד אמסלם: תגדירי לנו מה היה בעיר, כדי שנבין לאיזו תחושה אנחנו צריכים להשתייך.

דוד אמסלם: מה זה שיטור עירוני?

גלעד ארדן: זה לא התפקיד שלה.

דוד אמסלם: היא חקרה משהו.

גלעד ארדן: היא חקרה את תחושות הביטחון בערים שיש בהן שיטור עירוני.

דוד אמסלם: בלי קשר למה הסמכות של שיטור עירוני?

תמר זנדברג: זה מה שהיא חקרה, רק את תחושת הביטחון?

תמר זנדברג: מה עם תועלת, ירידה בפשיעה?

<רותם פלג: השיטור העירוני הוא פרויקט שהתחיל ב-2010.

<רותם פלג: הוא בא לתת פתרון לבעיה מסוימת שעלתה מהציבור.

<רותם פלג: היא עלתה בהרבה מאוד היבטים.

<רותם פלג: היא עלתה בהיבטים של פעילות המשטרה, כשאנחנו יודעים איזה פניות מגיעות למשטרה, באיזה קריאות המשטרה מסוגלת לטפל יותר טוב, באיזה קריאות פחות טוב, מה מפריע לתושבים.

דוד אמסלם: תן לנו זום במה המשטרה מטפלת ובמה לא.

<רותם פלג: אנחנו רואים שלא מעט מהקריאות שמגיעות למשטרת ישראל אלו קריאות שקשורות לעבירות איכות חיים.

דוד אמסלם: כמו?

<רותם פלג: כמו הפרעות רעש, כמו ונדליזם בפארקים, כמו פעילות ציבורית במקומות מסוימים.

<רותם פלג: המטרה הייתה לבוא ולתת לדברים האלה מענה.

<רותם פלג: אלו עבירות שצריך להחליט אם לשלוח ניידת משטרה או לא, אם לשלוח למקום א' או למקום ב'.

<רותם פלג: הן נמצאות במדרג יותר נמוך מעבירות אחרות, שהן עבירות - - -

דוד אמסלם: לפקח עירוני יש סמכות לטפל בעבירות רעש?

<קריאה: פקח מסוים.

<רותם פלג: המטרה לתת לדבר הזה מענה, הכל כפועל יוצא של עבודות מחקר שנעשו גם בעולם וגם בארץ.

<רותם פלג: הייתה ועדה של המפכ"ל בדימוס וראש העיר בדימוס יעקב טרנר, שדיברה על מתן הסמכויות לרשויות המקומיות.

<רותם פלג: שם התחלנו.

<רותם פלג: יצאנו לדרך כשאמרנו: אחד, אנחנו צריכים לייעד כוח לעבירות האלו שמשטרת ישראל לא מצליחה להגיע אליהן והן עבירות שמפריעות מאוד מאוד לציבור.

<רותם פלג: אנחנו רואים את זה בכל המחקרים.

<רותם פלג: הצד השני הוא לתת סמכויות ולהביא את יכולות השלטון המקומית פנימה לתוך התהליך הזה.

<רותם פלג: נעשתה פה עבודה די רחבה כדי להגיד איך בונים את הכוח הזה, ממה הוא צריך להיות מורכב.

<רותם פלג: היו עליו שינויים.

<רותם פלג: חלק מהמחקר הוא לא מחקר של בשורה, הוא מחקר מעשי של עצם העבודה של הדבר הזה בשטח, מה התמהיל הנכון, איך הם צריכים לשבת ביחד.

<רותם פלג: התחלנו בתחילת הדרך כשהכוח של המשטרה יושב בתוך תחנת המשטרה, והכוח של הפקחים יושב במתקנים של הרשות.

<רותם פלג: לאט לאט הבנו שזה לא עובד, כי אז זה לא כוח אחוד שבא לטפל במשימה, אלא כל אחד הולך למשימות שלו לחוד.

<רותם פלג: זה חלק מהמחקר שעשינו, חלק מההתאמות שאנחנו עושים תוך כדי העבודה.

<רותם פלג: ניסינו לגעת בכל הדברים.

<רותם פלג: אחד, באותן סמכויות, איזו הכשרה צריך לתת לאותו פקח.

<רותם פלג: הוא מקבל את הסמכויות שאין לפקח רגיל.

<רותם פלג: עכשיו אני מדבר על אותן עבירות לפני שהרחבנו.

<רותם פלג: דיברנו על אותן סמכויות עיכוב, מצד אחד, ומצד שני הכשרה מתאימה לאותם פקחים.

<רותם פלג: על הדרך, אני יכול להגיד לכם, שאנחנו גם יצרנו את ההכשרה לפקח הבסיסי.

<רותם פלג: לא הייתה לפני זה במדינת ישראל הגדרה איזו הכשרה צריך לעבור פקח בסיסי שמגיע לעבוד ברשות מקומית.

<רותם פלג: גם את זה כבר עשינו על הדרך, כדי לייצר את המדרגה העליונה שהיא המדרגה של פקח מסייע שיש לו סמכויות שהן סמכויות שהן מעבר לזה.

<רותם פלג: הלכנו וביררנו איזה עבירות, באיזה עבירות אנחנו רוצים לטפל.

<רותם פלג: אמרנו שאנחנו רוצים לטפל באותן עבירות שמפריעות לציבור ומשטרת ישראל מגיעה אליהן פחות.

<רותם פלג: יצרנו את סל העבירות שאליו אנחנו מתייחסים.

דוד אמסלם: לפני סל העבירות, רותם, תן לנו את - - -

תמר זנדברג: זה נראה שגם לשר וגם למנכ"ל יש מצגת שכנראה מסרבים להציג.

<רותם פלג: יש לנו ניירות פנימיים שלנו.

גלעד ארדן: עלית על משהו, חבל על הזמן.

גלעד ארדן: תקבלי בסוף הדיון כל מסמך שאת רוצה.

גלעד ארדן: מה, יש פה חובת הצגת מצגות?

גלעד ארדן: את מנהלת את הדיון?

תמר זנדברג: נאמר כאן שיש מצגת.

גלעד ארדן: לא צריך לבזבז זמן על מצגות.

דוד אמסלם: בכל דיון יש לך את ההתחכמויות האלו.

דוד אמסלם: עזבי, אני לא אומר לו מה להציג ומה לא להציג.

דוד אמסלם: תני להם לדבר.

דוד אמסלם: אנחנו נקיים את הדיון ברמה רצינית.

דוד אמסלם: הייתי רוצה לדעת מה זה שיטור עירוני.

דוד אמסלם: תסביר לי.

דוד אמסלם: לפי מה שאני יודע וזוכר, היה טנדר שמצד אחד ישב שוטר, מצד שמאל ישב פקח.

דוד אמסלם: יכול להיות שזה עכשיו אותו בן אדם.

דוד אמסלם: ספר לי מה זה.

<רותם פלג: אני תיכף אגיע גם להרכב הכוח.

<רותם פלג: אנחנו טיפלנו והגדרנו מה הן אותן עבירות שבהן אנחנו רוצים לטפל.

<רותם פלג: יש סל עבירות מוגדר שבו השוטרים והפקחים אמורים לטפל .

<מירי פרנקל-שור: פקח עירוני, או פקח מסייע?

<רותם פלג: פקח מסייע.

<רותם פלג: אני מדבר כרגע רק על השיטור העירוני, לא על ההרחבה של חוקי העזר העירוניים.

<רותם פלג: הלכנו והגדרנו את אותו סל.

<רותם פלג: באותו סל יהיו העבירות שמפריעות לציבור, והעבירות שאנחנו יודעים שהשיטור הרגיל לא מגיע אליהן.

<רותם פלג: יצרנו את אותו סל עם הסתכלות לטובת משטרת ישראל, מה מסייע למשטרת ישראל.

<רותם פלג: בסוף זה גם מה שמסייע לשלטון המקומי, לאותו ראש רשות.

<רותם פלג: אני תיכף גם אדבר על המנגנון של הפעלת הכוח הזה.

<רותם פלג: מה זה בסוף שיטור עירוני?

<רותם פלג: שיטור עירוני זה פקח ושוטר, אותו דבר כמו שאמרת.

<רותם פלג: הפקח קיבל קצת יותר סמכויות.

<רותם פלג: השאלה היא לא האנשים, אלא איך מפעילים אותם.

דוד אמסלם: זה צוות שהולך ביחד?

<רותם פלג: הולך ביחד.

<קריאה: פקח ושוטר באותו טנדר?

גלעד ארדן: למי שזה לא ברור עד עכשיו, אני אחזור ואבהיר.

גלעד ארדן: העיריות קיבלו תוספת שוטרים מממשלת ישראל.

גלעד ארדן: ממשלת ישראל לא יכולה לחלק אלפי שוטרים, אז אמרו: בואו במסגרת המשאבים שיש לנו - - -

דוד אמסלם: נעשה מצ'ינג.

גלעד ארדן: סוג של מצ'ינג.

גלעד ארדן: אמרו: אנחנו נתחיל לחזק את יכולות השיטור באותן עבירות שמטרידות את הציבור.

גלעד ארדן: בגלל העומס על המשטרה המשטרה לא מצליחה להגיע למצב שהציבור שבע רצון מרמת האכיפה, לכן יוקצו שוטרים, אבל העירייה - - המודל של ההקצאה ישתנה, עיריות חזקות יקצו יותר פקחים.

גלעד ארדן: היחס יהיה שליש ושני שליש.

גלעד ארדן: יהיה שליש שוטרים, שני שליש פקחים.

גלעד ארדן: עיריות חלשות הפוך.

גלעד ארדן: הן יקבלו יותר שוטרים על חשבון המדינה.

גלעד ארדן: הן יקצו פחות פקחים.

גלעד ארדן: בסוף התוצאה שהציבור מרגיש - - -

דוד אמסלם: זה שוטרים בשכר?

גלעד ארדן: שוטרים רגילים.

גלעד ארדן: מדובר בשוטר רגיל שאמור להיות מוכוון אכיפה באותם תחומים של עבירות איכות חיים, עבירות של אלימות בפארק או בחוף הים.

<מירי פרנקל-שור: זה רק על עבירות אלימות, זה לא קשור לעבירות איכות חיים.

מיקי לוי: בוודאי שכן.

<יואל הדר: רק לעניין הסמכות.

<יואל הדר: הסמכות היא לעניין העיכוב.

<יואל הדר: אם הם מסתובבים איתם, הם יכולים לסייע לגבי עבירות אחרות.

<יואל הדר: רק לגבי אלימות יש את הנושא של עיכוב.

<רותם פלג: טיפלנו גם בנושא הזה של הרכב הכוח.

<רותם פלג: בהתחלה התחלנו עם מודל של 50,50 - 50% שוטרים, 50% פקחים.

<רותם פלג: החלטת הממשלה הראשונה דיברה על תמהיל בכסף.

<רותם פלג: לא יכולנו לנצל אותו משפטית.

<רותם פלג: הלכנו על מהלך שמאפשר דיפרנציאציה כדי לאפשר גם לרשויות חלשות להיכנס לתכנית, כפי שאמר השר, עם יחסים כאלה ואחרים שהממשלה לוקחת על עצמה יותר ברשויות החלשות והרשות המקומית לוקחת על עצמה יותר ברשויות החזקות.

<רותם פלג: אני חושב שבסוף הנושא המרכזי פה הוא אופן הפעלת הכוח הזה.

<רותם פלג: ברמת השטח הוא יכול לעבוד ב-3 הוורסיות האופציונאליות, שזה שוטרים לחוד, פקחים לחוד ושניהם ביחד.

<רותם פלג: נוצר פה מנגנון שבראשו עומד ראש העיר, שהוא המנגנון שקובע את המדיניות, קובע באיזה נושאים הולכים להתעסק.

דוד אמסלם: השוטרים והפקחים?

<רותם פלג: השוטרים והפקחים.

<רותם פלג: אותו כוח שהחוק מגדיר שנמצא בשטח גיאוגרפי מסוים ולא יכול לצאת ממנו.

<רותם פלג: משטרת ישראל לא יכולה לקחת את השוטרים האלה ולהביא אותם לתגבורים בירושלים, גם אם המפכ"ל מאוד מאוד רוצה, כי החוק קובע שאי אפשר.

דוד אמסלם: דרך אגב, האם אלה שוטרים יהודים רק למשימה הזאת כאקסטרה בתקציב, או שהוספתם אותם ממקום אחר?

<רותם פלג: זה אקסטרה.

מיקי לוי: זה מקום השירות שלהם.

דוד אמסלם: זה ברור לי.

דוד אמסלם: השאלה אם הם באו ממקום אחר.

<יואל הדר: במקרה חירום אפשר.

דוד אמסלם: זה ברור.

דוד אמסלם: גם את הפקחים אפשר לקחת במקרה חירום.

דניאל עטר: זאת נקודה מאוד חשובה.

<רותם פלג: בנינו מנגנון שמתחיל בראש העיר עם ועדת אכיפה בראשותו.

<רותם פלג: הוא מכווין את המדיניות וקובע לאנשי השטח למטה במה הם יתעסקו ובמה הם לא יתעסקו.

<רותם פלג: הבאנו גם כוח שמסייע לאותו שוטר.

גלעד ארדן: רק את המדיניות על סוג העבירות, לא ברמת האירוע הספציפי.

<רותם פלג: אני אתן מקרה ספציפי.

<רותם פלג: בבני ברק הייתה בעיה שכל הסוחרים ברחובות היו מוציאים את הסחורה, שמים אותה על המדרכה, חוסמים את המדרכה כך שהנשים עם העגלות לא יכולות היו לעבור.

<רותם פלג: ראש העיר הגדיר את זה כנושא שצריך לטפל בו.

<רותם פלג: הגיעו כמה שוטרים וכמה פקחים, טיפלו בנושא הזה.

דוד אמסלם: דרך אגב, היעדים של ראש העיר מוסכמים עליכם, אתם עושים איזו שהיא בקרה על זה?

<רותם פלג: יש בקרה על התהליכים מלמעלה עד למטה.

<רותם פלג: בסוף גם יש את מפקד התחנה והמנהל של השיטור העירוני שצריכים להיות אלה שמיישמים את התכנית.

מיקי לוי: הוא לא יכול לקחת אותם על מנת לשמור על הלשכה שלו, לצורך העניין.

מיקי לוי: אני בכוונה מגזים.

<רותם פלג: זה מקרה קיצון.

<רותם פלג: היו לנו מקרים שהיינו צריכים לעשות את ההתאמות האלו.

<מירי פרנקל-שור: מה שאתה אומר עכשיו זה התפקיד של השיטור העירוני?

<מירי פרנקל-שור: מה שהיה בבני ברק היה השיטור העירוני?

גלעד ארדן: אחת המשימות.

<יואל הדר: הסמכות זה משהו אחר.

<רותם פלג: אני לא מדבר כרגע על הסמכות.

<רותם פלג: העיכוב הוא הנושא הפחות משמעותי.

<יואל הדר: הם גם פקחים רגילים.

<רותם פלג: אם מסתכלים במונחים של מספרים שאפשר לספור על כף יד אחת או שתי ידיים, אין באמת שימוש באותה סמכות.

<רותם פלג: זה שיודעים שיש לו את הסמכות זה דבר שמייצר את ההרתעה.

<רותם פלג: יצרנו את אותו מנגנון שמאפשר לראש העיר להחליט מה הנושאים שכואבים לאזרחים, כי בסוף הוא יודע יותר טוב מכולם מה כואב לאזרחים.

<רותם פלג: אם אתם שואלים אותי מבחינה מחקרית, אז המחקר הכי טוב שיש לנו זה התהליך שעברנו.

<רותם פלג: למה?

<רותם פלג: כי הגענו לפה לפני 4 שנים לחוקק את החוק הזה עם התנגדות גורפת מקצה לקצה של משרדי הממשלה השונים והרשויות המקומיות שלא הסכימו בשום פנים ואופן להיכנס לתוך התכנית הזאת.

גלעד ארדן: זה כי הם רצו יותר.

גלעד ארדן: הם רצו את המודל - - -

מיקי לוי: הם פחדו מקבלת האחריות.

<רותם פלג: נכון, הם פחדו מקבלת האחריות.

<רותם פלג: היו כאלה שאמרו: תן לנו הכל, אל תתערב לי בחיים.

<רותם פלג: היו כאלה שאמרו: אל תיתן לנו כלום.

<רותם פלג: היו לנו את שני הקצוות.

<רותם פלג: השר בחודש ומשהו שנמצא במשרד כבר מרגיש את זה, מרגיש את הפניות של ראשי הרשויות שרוצים להיכנס לתוך התכנית הזאת.

<רותם פלג: אם יש מדד הכי טוב להצלחה של הדבר הזה, זה שם.

דניאל עטר: מה אחוז ההשתתפות של הרשויות בשכר שלהם?

מיקי לוי: אני חושב שאני בין הבודדים שיכול לדבר בשני הכובעים.

מיקי לוי: בשנת 2000 זה התחיל כאשר ראש העיר פני אלי: תקפו את הפקחים המקומיים בכל פינה.

מיקי לוי: לי הייתה את האינתיפאדה השנייה על הראש, לא עניין את הסבתא שלי שום דבר, לא הזבל, לא הרעש ולא כלום.

מיקי לוי: הוא אמר לי: אני אתן לך טנדרים.

מיקי לוי: אמרתי לו: אם אתה נותן לי טנדרים, אני אתן שוטר ואתה פקח.

מיקי לוי: כך נולד השיטור העירוני בירושלים.

<רותם פלג: השיטור המשולב.

מיקי לוי: כן, השיטור המשולב.

מיקי לוי: אין בכלל ספק שיש כאן מהלך של שינוי תרבותי, גם של המשטרה וגם של הרשויות המקומיות, וזה מבורך.

מיקי לוי: זה תהליך שגם אני עברתי ב-2000.

מיקי לוי: בהתחלה בעטתי בו.

מיקי לוי: מחוסר ברירה נתתי שוטרים.

מיקי לוי: הנושא הזה הוכיח את עצמו בהמשך.

מיקי לוי: השינוי הוא בהחלט שינוי מבורך.

מיקי לוי: ברמה האישית אני תומך.

מיקי לוי: מתעסקים בשמירה על איכות החיים.

מיקי לוי: הייתי בשבת בחוף הים עם המשפחה.

מיקי לוי: המציל צעק: אני אזמין משטרה, כי מישהו עבר את הקו או מישהו זרק איזה בקבוק על החוף.

מיקי לוי: איזו משטרה?

מיקי לוי: כמפקד משטרה לא הייתי שולח לו שום ניידת.

מיקי לוי: אין לי זמן לשטויות האלו, יש לי צרות אחרות.

מיקי לוי: את מה שלחו?

מיקי לוי: שלחו את השיטור המשולב.

מיקי לוי: הגיע השיטור המשולב, עיכב לחקירה את אותו אדם שהתפרע.

<קריאה: שלחו את השיטור העירוני.

מיקי לוי: בשמירה של איכות החיים אין למשטרת ישראל זמן להתעסק.

מיקי לוי: יש לה סדר ציבורי, חקירות, לחימה בפשיעה.

מיקי לוי: לא מעניין אותי שמירה על איכות החיים.

מיקי לוי: אני אומר לך את זה מהמקום שהייתי שם.

מיקי לוי: השינוי הזה הוא שינוי מאוד מאוד מבורך.

מיקי לוי: זה מחופי רחצה, מתנ"סים, ונדליזם, רעש, לכלוך.

מיקי לוי: תחושת הביטחון זה עוד אוטו שנוסע עם כחול כתום ונותן את התחושה של הביטחון לסביבה.

מיקי לוי: הוא פחות מתעסק עם תחושת הביטחון.

מיקי לוי: בשביל זה יש יס"מים, בשביל זה יש לו לוחמי מג"ב, בשביל זה יש ניידות.

מיקי לוי: זה עוד אוטו שמסתובב עם כחול.

מיקי לוי: אני חייבתי את כל הקצינים המינהליים שלי לנסוע כל היום עם הכחול, גם כשהוא נוסע הביתה.

מיקי לוי: שימי לב מה קורה לך כשאת נוסעת בכביש ירושלים תל-אביב על 125.

מיקי לוי: ברגע שאת רואה כחול, מיד הרגל הולכת אחורה.

מיקי לוי: זאת תחושה ביטחון.

מיקי לוי: צריך גם את הכחולים האלה.

מיקי לוי: זו עוד תוספת כוח עם מעט השקעה יחסית.

מיקי לוי: ראשי הרשויות צמאים היום לעניין הזה.

מיקי לוי: זה מודל מצליח, שינוי מבורך.

מיקי לוי: צריך לתמוך בעניין הזה.

מיקי לוי: צריך ללכת עם זה קדימה.

מיקי לוי: גם המשטרה וגם הרשויות השקיעו בזה המון כסף, המון מאמץ, המון הדרכה.

מיקי לוי: יושבת כאן ראש עיר לשעבר, שהיא בת סיעתי.

מיקי לוי: היא יכולה לתת את הפן השני.

יעל גרמן: אותו פן.

יעל גרמן: אני תומכת בכל מילה שאמרת.

מיקי לוי: ראש עיר לשעבר תומכת באותו מהלך, לכן השינוי מבורך.

מיקי לוי: צריך לתת להם את כל העוצמה, לתמוך בהם ולתת את ברכת הדרך.

<רותם פלג: אנחנו שוכחים פה את ההיבט שהרשות המקומית מביאה לתוך החבילה הזאת, שזה הסמכות של הפקחים לתת קנסות, הסמכות לטפל בעסקים.

<רותם פלג: את זה אין למשטרת ישראל.

<מירי פרנקל-שור: או שאני לא מבינה, או שאני מבקשת להבין.

<מירי פרנקל-שור: התקבלה החלטת ממשלה בנושא של השיטור העירוני.

<מירי פרנקל-שור: היא הייתה שנויה במחלוקת.

<מירי פרנקל-שור: נדונה פה הרבה בוועדה השאלה אם אפשר להעביר סמכות שמלכתחילה נתונה למשטרה, סמכות שהיא בליבתה של עבודת המשטרה, לפקחים, לתת את אותה סמכות שנתונה לשוטר לדון בעבירות אלימות גם לפקחים.

<מירי פרנקל-שור: זה מערך, לעמדתי, להבנתי, של השיטור העירוני.

<מירי פרנקל-שור: לוקחים פקח עירוני, מסמיכים אותו בסמכויות ואומרים לו: מהיום ואילך אתה יכול להתעסק בעבירות אלימות.

<מירי פרנקל-שור: בנוסף לזה, לאותו פקח של הרשות העירונית - - -

גלעד ארדן: אין לו סמכויות מלאות של שוטר.

גלעד ארדן: הוא מתעסק בזה, אבל בלי השוטר הוא לא יוכל לממש אותן.

גלעד ארדן: הוא יכול לעכב אותו עד הגעת השוטר.

מיקי לוי: השוטר נותן לו את הפן החוקי.

<מירי פרנקל-שור: השוטר לא נותן לו את הפן החוקי.

<מירי פרנקל-שור: לאותו פקח שהולך ברחוב יש שני כובעים.

<מירי פרנקל-שור: יש שני סוגי פקחים ברשויות המקומיות.

<מירי פרנקל-שור: יש פקח עירוני, שיש לו סמכות לטפל בחוקי עזר.

<מירי פרנקל-שור: הבשורה של החוק זה שלקחו את אותו פקח עירוני ונתנו לו כובע נוסף, שזה הכובע של הפקח המסייע.

<מירי פרנקל-שור: נתנו לו סמכויות נוספות.

גלעד ארדן: אחרי שהוא עובר הסמכה.

<מירי פרנקל-שור: אחרי שהוא עובר הסמכה וכו'.

<מירי פרנקל-שור: אותו פקח צריך להחליט באיזה כובע הוא מטפל בנושא.

דוד אמסלם: מה הסמכויות הנוספות?

דוד אמסלם: אמרת שיש פקח מסייע.

דוד אמסלם: תסבירי לנו מה זה פקח מסייע.

<מירי פרנקל-שור: פקח עירוני קיים זה פקח שראש הרשות מסמיך אותו לטפל בחוקי עזר.

דוד אמסלם: את זה הבנו.

<מירי פרנקל-שור: החוק מגדיר פקח מסייע.

<מירי פרנקל-שור: סעיף 4 לחוק מדבר על סמכויות פקח עירוני וכו'.

<מירי פרנקל-שור: עכשיו אנחנו מדברים על מערך האכיפה העירוני, שזה השיטור העירוני.

דוד אמסלם: מה זה פקח מסייע?

<מירי פרנקל-שור: השיטור העירוני שווה פקח מסייע.

<מירי פרנקל-שור: כך קובע החוק: "ברשות מקומית המנויה בתוספת הראשונה" – זאת אומרת, החליטו על מספר רשויות מקומיות שיהיו בפיילוט - "יפעל מערך אכיפה עירוני של השיטור העירוני, שיורכב מיחידת פיקוח ארצית ייעודית של פקחים מסייעים ומכוח שיטור עירוני ייעודי של שוטרים".

<מירי פרנקל-שור: יש הבדל בין השיטור המשולב לשיטור העירוני.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו ממשיכים בשיטור העירוני.

<מירי פרנקל-שור: "מערך האכיפה העירוני" - אלה אותם פקחים מסייעים - "יסייעו למשטרת ישראל בפעולות למניעת אלימות בלבד".

<מירי פרנקל-שור: זאת הייתה הבשורה של החוק?

גלעד ארדן: בלבד?

גלעד ארדן: את יודעת איזה דבר רחב זה פעולות למניעת אלימות?

דוד אמסלם: מה הסמכויות שהעניקו להם בזה?

דוד אמסלם: אני מבין שהוא יכול לעזור לשוטר גם בנושא אלימות.

<מירי פרנקל-שור: הוא שוטר.

<מירי פרנקל-שור: הוא לא יכול לעצור.

<מירי פרנקל-שור: יש לו את כל הסמכויות ללא סמכות המעצר.

<מירי פרנקל-שור: הוא לא צריך את השוטר.

<מירי פרנקל-שור: אם הוא הולך, לפי מה שאמר מנכ"ל המשרד, לטפל בסוחרים בבני ברק, שאלו עבירות איכות חיים, שם הוא צריך את השוטר.

<מירי פרנקל-שור: זה כובע אחר.

<מירי פרנקל-שור: זו הבנתי המשפטית.

<מירי פרנקל-שור: כדי לטפל בסוחרים בבני ברק, אדוני, לא היה צריך את חוק השיטור עירוני.

<רותם פלג: העובדה היא שלא טיפלו לפני שהיה שיטור עירוני.

דוד אמסלם: זאת שאלה אחרת.

<מירי פרנקל-שור: זה לא סותר.

<יואל הדר: אין פה סתירות.

<מירי פרנקל-שור: זה לא סותר, זה משלים.

<מירי פרנקל-שור: הטיפול בסוחרים בבני ברק הוא - - -

דוד אמסלם: הבנתי שהוא מטפל בנושא אלימות, שהוא יכול לטפל, אבל מה הסמכות שלו?

דוד אמסלם: הוא יכול לעצור?

דוד אמסלם: מה הוא יכול לעשות?

<מירי פרנקל-שור: יש לו סמכות זיהוי מאותו אדם, סמכות לבקש תעודת זהות, לערוך חיפוש, לעכב, לחפש אחר נשק.

<מירי פרנקל-שור: יש לו את כל הסמכויות בנושא אלימות.

דוד אמסלם: כל זה בנושא אלימות?

<מירי פרנקל-שור: בנושא אלימות בלבד.

<מירי פרנקל-שור: הוא צריך להחליט באיזה כובע הוא משתמש.

<מירי פרנקל-שור: יש לו את כל הסמכויות, מלבד סמכות - - -

דוד אמסלם: דרך אגב, החוק מגדיר מה זו אלימות?

<מירי פרנקל-שור: כן.

<מירי פרנקל-שור: החוק אומר: "מעשה אלימות – הכאת אדם או הפעלת כוח על גופו בדרך אחרת, במישרין או בעקיפין, בלא הסכמתו, או בהסכמתו - - -"

דוד אמסלם: הכוונה היא אלימות פיזית.

<מירי פרנקל-שור: כן.

זאב בנימין בגין: מירי, אני לא מוצא סמכות חיפוש.

זאב בנימין בגין: כתוב: "לדרוש מכל אדם למסור לו כל ידיעה או מסמך".

<קריאה: סעיף 13(2).

<מירי פרנקל-שור: בסעיף 13 הסמכות של הפקח העירוני.

זאב בנימין בגין: את מדברת על הרגילים?

<מירי פרנקל-שור: אני מדברת על השיטור העירוני.

דוד אמסלם: אני מבין שלפקח עירוני רגיל יש את הסמכויות שלו על פי חוק העזר העירוני.

<מירי פרנקל-שור: גם על פי החוק הזה.

דוד אמסלם: אני מדבר כרגע על פקח בלי קשר לחוק הזה.

דוד אמסלם: פה יש פקח אקסטרה.

דוד אמסלם: יש לו את הסמכויות של הפקח הרגיל פלוס הסמכויות שמותר לו לטפל בסוגיות אלימות כמו שוטר, כאשר יש הגדרה מה זו אלימות.

דוד אמסלם: אלימות זו אלימות פיזית.

דוד אמסלם: הסמכויות שלו לעכב, לחפש וכו' אלו סמכויות כמו של שוטר.

דוד אמסלם: דרך אגב, הוא לא חייב ללכת עם שוטר איתו, נכון?

<מירי פרנקל-שור: נכון.

<מירי פרנקל-שור: הבשורה של החוק שהוא לא צריך.

דוד אמסלם: הבשורה היא שהפקח הוא שוטר לטובת העניין.

<מירי פרנקל-שור: בנושא אלימות.

זאב בנימין בגין: הוא הוסמך על ידי המשטרה?

דוד אמסלם: אני מעריך שהוא עובר הסמכה, עובר הדרכה והשר חותם לו על התעודה.

זאב בנימין בגין: פה כתוב שראש הרשות המקומית רשאי להסמיך.

<יואל הדר: פקח רגיל.

גלעד ארדן: זה היה לפנינו, יהיה גם אחרינו.

<מירי פרנקל-שור: בסעיף 10 מדובר על הסמכת פקחים מסייעים.

דוד אמסלם: אנחנו מדברים על הפקח המסייע.

דוד אמסלם: זה השיטור העירוני.

דוד אמסלם: הפקח הרגיל לא בדיון פה.

דוד אמסלם: הפקח המסייע מקבל הכשרה ממשטרת ישראל.

דוד אמסלם: האם השר מאציל לו את הסמכות, או שראש העיר?

<יואל הדר: השר.

<יואל הדר: צריך להתחיל מאבני היסוד.

<יואל הדר: החוק מ-2011 הקנה שתי סמכויות.

<יואל הדר: סמכות אחת היא לפקח רגיל.

<יואל הדר: החוק נתן לו סמכויות רגילות.

<יואל הדר: ראש העיר הוא זה שמסמיך אותו.

<יואל הדר: הוא לא נתן לו סמכות של עיכוב.

<יואל הדר: גם לגביו נעשית איזו בדיקה מסוימת, אבל לא בדיקה מקיפה כמו שנעשית לגבי הנושא של פקח מסייע.

<יואל הדר: פקח מסייע זו רמה נוספת שנדרשת מהפקחים של הרשויות המקומיות.

<יואל הדר: לפקח המסייע יש גם סמכות של עיכוב.

<יואל הדר: המשטרה מכשירה לצורך התפקיד של פקח מסייע.

גלעד ארדן: פורמאלית אני חותם, אבל ההכשרה היא הכשרה משטרתית.

<יואל הדר: לפקח מסייע יש סמכות עודפת בנושא של עיכוב.

<יואל הדר: המטרה של הפקח המסייע הייתה לסייע בתחום האלימות.

<יואל הדר: כשפקח מסייע הולך עם שוטר ברחוב ורואה עבירות שהן לאו דווקא בתחום האלימות, השוטר יכול לסייע לפקח.

<יואל הדר: זה כמו שדיברו על הבאסטות בבני ברק.

<יואל הדר: הוא לא צריך להפעיל את הסמכות שלו לנושא של האלימות אם לא נדרש.

<יואל הדר: אם תידרש סמכות בגלל שמישהו מהבאסטות יתחיל להשתולל, הוא יסייע לשוטר כי יש לו סמכות עודפת.

<יואל הדר: זה לא שהוא לא יכול לשמש בתפקידו כפקח.

<יואל הדר: אנחנו רוצים את הסיוע הנוסף, את התגבור הנוסף, לכן הוא משמש כפקח עם בונוס נוסף.

יעל גרמן: מתוך המילה "מסייע" יכול - - -

<יואל הדר: הוא מסייע, אבל מונחה על ידי המשטרה.

יעל גרמן: האם הוא יכול לבדו?

גלעד ארדן: התשובה היא כן.

<יואל הדר: התשובה היא כן, אבל רק אם בבוקר מפקד התחנה אומר לו: אתה באזור מסוים תעשה את הסיור.

<יואל הדר: הוא לא יכול להחליט לבד שהוא הולך לאזורים מסוימים.

<יואל הדר: הוא מונחה על ידי המשטרה.

<יואל הדר: זה החוק.

<יואל הדר: אין לו פעילות עצמאית, אלא הוא מונחה על ידי המשטרה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת בגין, שאלת על פקח רגיל.

גלעד ארדן: לפי מה שהוסבר לי, ואולי חברת הכנסת גרמן יודעת יותר טוב ממני, ראשי ערים בעבר היו נותנים לפקח רגיל תעודה, מסמיכים אותו להיות פקח.

גלעד ארדן: בזכות החוק הזה, כיוון שרצינו להחליט מה זה פקח מסייע, רצינו שיהיה מישהו ברמה יותר גבוהה מהפקח הרגיל.

גלעד ארדן: מה הסתבר?

גלעד ארדן: שאין שום סילבוס, אין שום תהליך הסמכה גם לפקח הרגיל.

גלעד ארדן: רק בזכות החוק הזה ב-2011 נכנס איזה שהוא סטנדרט למה זה פקח רגיל.

זאב בנימין בגין: בפני מי שני סוגי הפקחים נותנים דין וחשבון, כמו למשל במקרה של חריגה מסמכות?

תמר זנדברג: האם בעבודת הבדיקה שנעשתה בתקופת הוראת השעה - בין היתר זאת הייתה המטרה של הפיילוט - היו מקרים של חריגה מסמכות?

<יואל הדר: אם יש חריגה מסמכות זה אומר שמישהו פעל בניגוד לדין.

<יואל הדר: זה מה שחבר הכנסת בגין שואל.

<יואל הדר: הוא עשה עבירה פלילית.

<יואל הדר: אם הוא הפעיל סמכות במקום שאין לו, הוא עשה עבירה פלילית.

<יואל הדר: אם הוא עבר עבירה פלילית או חשד - - -

זאב בנימין בגין: הפעיל כוח יתר בלתי סביר.

<יואל הדר: זה חוסר סמכות.

<יואל הדר: אסור לו לעשות.

<יואל הדר: הוא ייחקר על ידי תחנת המשטרה, אבל לא תחנת המשטרה הספציפית הזאת, כי הם עובדים ביחד.

<יואל הדר: זה כדי למנוע מצב שיחשבו, גם למראית עין, שאחד שנמצא אתו בבוקר לא בערב גם חוקר אותו.

<יואל הדר: הוא ייחקר על ידי המשטרה אם הוא חרג מהסמכות שלו.

<יואל הדר: זה להבדיל מהמשטרה, שאם מישהו חורג מהסמכות הוא נחקר על ידי מח"ש.

<יואל הדר: עשינו את ההפרדה בין השוטר לפקח בנושא הזה של החקירות.

זאב בנימין בגין: זה לא ראש העיר.

זאב בנימין בגין: הוא לא נותן בעניין הזה דין וחשבון לראש העיר.

<יואל הדר: גם בפני ראש העיר.

<יואל הדר: אם הוא עבר עבירה משמעתית, לא ברמה פלילית, ודאי שהוא צריך לעמוד לדין משמעתי.

דוד אמסלם: גם היום זה כך לגבי פקחים רגילים.

דוד אמסלם: האצלת הסמכות היא של השר?

דוד אמסלם: נניח שבא בפני השר מקרה מסוים של פקח מסוים שהתנהל לא נכון.

דוד אמסלם: האם הוא שולל את הסמכויות, או ראש העיר שולל את הסמכויות מהפקח?

דוד אמסלם: אני מדבר רק על אלימות.

דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על הפקח הרגיל.

<יואל הדר: מי שמאציל יכול גם למשוך.

דוד אמסלם: המשטרה עושה את ההדרכה.

דוד אמסלם: היא מנחה את הפקחים איך להתנהל.

דוד אמסלם: אני מדבר כרגע רק על האלימות, תעזבו עכשיו את שאר הדברים.

דוד אמסלם: השר מאציל את הסמכויות לאותו פקח.

דוד אמסלם: תכנית העבודה לאותם זוג פקחים, לאותו פקח פלוס שוטר או לפקח לבד סגורה בין המשטרה לראש העיר.

<יואל הדר: בנוסף לכל האירוע הזה, יש לנו מינהלת במשרד שעושה בקרה כל הזמן.

דוד אמסלם: במידה וישנה מחלוקת – אני בכוונה לוקח נקודות קצה - בין אותה תחנת משטרה לאותו ראש עיר, המשטרה יכולה לחזור חזרה למצב הקודם ולשלול את הסמכות של אותו פקח בנושא של האלימות.

<יואל הדר: אם יש חריגה - - -

דוד אמסלם: נניח שלא מסתדר, אז השר יכול לבוא ולהגיד לאותה עירייה: הבנתי שאתם לא מתנהלים נכון לפי הדיווח שאני מקבל ממפקד התחנה, לכן אני מושך את הסמכות שלי - - -

גלעד ארדן: כבר יש תהליכים כאלה.

דוד אמסלם: זאת אומרת, זה בבקרה מסוימת.

<יואל הדר: השליטה היא של השר.

גלעד ארדן: יש תהליכים כאלה – אני לא רוצה להגיד איזה רשויות, כי אני רוצה שהן יתקנו את זה - של תחילת שימוע על-מנת לבטל.

<מירי פרנקל-שור: אם הוא משתמש בכוח שלא כדין ויש כלפיו תלונה, האם יש חקירת משטרה בנושא?

<רותם פלג: ברור.

<רותם פלג: זאת עבירת משמעת לפי החוק.

<יואל הדר: גם משמעת.

<יואל הדר: את דיברת על פלילי.

דוד אמסלם: כל עבירת אלימות של עובד עירייה היא פלילית ומשמעתית.

<מירי פרנקל-שור: מה עושים?

<יואל הדר: האזרח יכול לפנות למשטרה ולהגיש תלונה.

<יואל הדר: אם המשטרה אומרת שאין פה מהלך פלילי, אפשר להעביר את זה לרשות המקומית שתעשה דין משמעתי.

זאב בנימין בגין: אמור להיות הבדל בין תחושת ביטחון לבין ביטחון.

זאב בנימין בגין: האם עקבתם גם אחרי העבירות, לא רק על תחושת הביטחון?

זאב בנימין בגין: כמו שאמר מיקי קודם, אם רואים מנורה כחולה מנצנצת זה נותן תחושת ביטחון, אבל האם מבחינת העבירות יש לנו ירידה?

זאב בנימין בגין: אני מדבר על עבירות מכל סוג.

<רותם פלג: התשובה היא כן.

<רותם פלג: אנחנו בודקים תשומות וגם תפוקות.

<רותם פלג: אנחנו בודקים כמה פעולות ביצע השיטור העירוני.

יעל גרמן: בודקים גם אם מספר העבירות ירד?

<קריאה: לא דיווחו.

<רותם פלג: אנחנו בודקים גם את זה.

גלעד ארדן: אתה יכול לדעת כמה עבירות היו?

דוד אמסלם: אני מעריך שכשיש שוטר או פקח כזה, הוא אולי לא מונע את העניין, אבל הוא גם בטח לא יוצר אלימות עודפת.

דוד אמסלם: זה בוודאי.

דוד אמסלם: בוא נגיד שהוא מהווה סוג של הרתעה.

דוד אמסלם: אם 100%, 50%, 30% - - -

תמר זנדברג: זאת אמירה שאתה אומר על סמך הערכה שלך.

דוד אמסלם: רק הערכה.

תמר זנדברג: הפיילוט ביקש בדיקה של הדבר הזה.

<יואל הדר: יש גם דיווח לוועדה.

תמר זנדברג: איפה הוא?

גלעד ארדן: הוא הועבר לוועדה.

<יואל הדר: לפני חצי שנה.

<יואל הדר: כל חצי שנה יש דיווח.

דוד אמסלם: האם היה אזרח שפנה אליכם, שהתלונן על זה שאחד הפקחים שקיבל סמכויות תקף אותו באופן לא הוגן, באופן לא חוקי, משהו חריג?

<קריאה: היו פקחים שעברו - - -

דניאל עטר: אני לא יודע למה הדיון בשלבים כל כך רבים גלש למקומות כאלה.

דניאל עטר: הרעיון הוא רעיון נכון, הוא רעיון טוב, הוא צורך בשלטון המקומי.

דניאל עטר: יש דוגמאות רבות מהעבר.

דניאל עטר: אני לפני יותר מ-20,25 שנה הייתי מנכ"ל הרשות לפיקוח חקלאי.

דניאל עטר: גם אני וגם כל הפקחים תחת אחריותי היו עם סמכויות שוטר שהשר לביטחון פנים היה חתום על הסמכות הזאת, כולל החרמת רכבים עד 30 יום וכן הלאה.

דניאל עטר: זה דבר שהוא נכון, הוא עונה על צורך בשלטון המקומי.

דניאל עטר: סדרת השאלות שצריכה להישאל היא כדי לנסות להבין.

דניאל עטר: אני רוצה טיפה להרחיב את השאלה של חבר הכנסת בגין, ששאל בפני מי הוא נותן דין וחשבון.

דניאל עטר: הוא עובד של העירייה.

דניאל עטר: את הסמכויות שלו הוא מקבל מהמשטרה.

דניאל עטר: הוא עובד בחיי היום יום.

דניאל עטר: הוא נמצא בישיבות צוות של הרשות המקומית.

דניאל עטר: אין לו את הקשר היום יומי.

דניאל עטר: אם יש תקלה, אם הוא פעל בצורה לא נכונה, בפני מי הוא נותן את דין?

דניאל עטר: מי מודד האם הוא חרג מגבולות הסמכות שלו, לא חרג מגבולות הסמכות שלו, האם הוא פעל באופן ראוי, לא ראוי?

דניאל עטר: מי קבע את הקריטריונים לקליטת האנשים האלה לעבודה?

דניאל עטר: האם יש תהליך שאומר שמי שלא עובר סדרה של קריטריונים לא יכול להיכנס לתהליך של הכשרה כזאת?

דניאל עטר: אנחנו לא רוצים לפגוע, חלילה, באף אחד, אבל ברור לנו מי האנשים שצריכים להיקלט לעבודה כפקחים בעיריות.

דוד אמסלם: יש לכם התייחסות לעניין הזה?

גלעד ארדן: כן, כולל בחוק.

דניאל עטר: האם מחר בבוקר ראש הרשות יכול להחליט שכל עובדי השטח שלו עוברים תהליך של הסמכה בנוסף להיותם בעלי תפקיד אחר בעירייה, כמו למשל פקח בנייה שמגיע למקום ורואה שהערימו ערימת אשפה?

דניאל עטר: האם יינתן לו להיות פקח?

דניאל עטר: לא.

דניאל עטר: אין מצב של כפל תפקידים.

דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על פקח רב תכליתי.

דניאל עטר: ברור לי לגמרי שראשי הרשויות ירצו מחר בבוקר לייצר כותרת של מכפלות כוח.

דניאל עטר: האם זה נלקח בחשבון?

דניאל עטר: האם חסומה לגמרי האופציה הזאת?

גלעד ארדן: יש יחס מספרי שאנחנו לא מאשרים יותר ממנו.

גלעד ארדן: ברשויות חזקות זה יכול להיות שני פקחים על כל שוטר, ברשויות חלשות ההיפך.

גלעד ארדן: זה גם בגלל הדרישה של המשטרה לשמור על איזה שהוא יחס שיאפשר לשוטר להיות הגורם המוביל.

גלעד ארדן: זה לא שמחר העירייה יכולה להגיד: למרות שהקציתם לי 5 שוטרים, אני רוצה 50.

גלעד ארדן: יש יחס מספרי שלפיו אנחנו עובדים.

דניאל עטר: יש קריטריונים לקביעת היחס המספרי הזה?

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: זה גם עולה כסף למדינה, כי אני מקצה שוטרים על פי היחס הזה לרשות.

גלעד ארדן: אני צריך לעמוד בסבירות, בשוויוניות, באיזה שהוא היגיון שיש מאחורי היחס הזה.

דניאל עטר: מאוד אהבתי את מה שאמרת בהתחלה על היחס ההפוך ברשויות החלשות.

דניאל עטר: אני חושב שזאת ראייה נכונה, טובה וחשובה.

גלעד ארדן: אני רציתי להרחיב את היחס הזה עוד יותר, אבל המשטרה מתנגדת להצעה שלי.

גלעד ארדן: אנחנו עוד מלבנים את זה.

גלעד ארדן: זו הדילמה בין הרצון לאפשר לרשויות יותר התעצמות של יכולות האכיפה, לבין היכולת של המשטרה להמשיך להוביל, לשלוט, לנהל ולקבוע מדיניות בנושא הזה.

דניאל עטר: הדבר האחרון שאני רוצה לשאול לגביו והוא בולט מאוד בהעדרו זה משרד הפנים.

דניאל עטר: אתמול היה כאן שר הפנים.

דניאל עטר: הופיע בפני הוועדה שר הפנים במשך קרוב לשעתיים.

דניאל עטר: הוא פרס את כל הפעילות של המשרד.

דניאל עטר: לא הוזכר אפילו ברמז כל מה שדיברנו כאן היום.

גלעד ארדן: אנחנו מתואמים מהקצה עד הקצה.

דניאל עטר: יש תיאום מלא?

גלעד ארדן: מלא מלא.

גלעד ארדן: החוק אפילו התעכב שבוע בממשלה עד - - -

דניאל עטר: כל מה שנותר לי זה לברך אתכם על הצעד הזה, לאחל לכם שהוא אכן ימשיך להצליח ולהתפתח עם המחקרים הנלווים.

יעל גרמן: אני בהחלט מברכת.

יעל גרמן: אני מאוד מאוד בעד, אבל מכיוון שאנחנו מגיעים מהרשות המקומית ורוצים לדאוג לרשות המקומית, יש לי כמה הערות ובקשות.

יעל גרמן: העירה היועצת המשפטית של הוועדה שהמטרה היא בפעולות למניעת אלימות.

יעל גרמן: אני הייתי רוצה שיתווסף גם הנושא של איכות חיים, מפני שכשאנחנו באים לפזר חבורה של נערים שמפריעים לשינה או עושים בלגן בחוף הים ובפארק, אני לא בטוחה שזה בדיוק אלימות.

דוד אמסלם: מה שהיא אמרה זה דבר מאוד פשוט.

דוד אמסלם: היא אמרה שהיום לפקח רגיל יש את הסמכות לטפל בנושא איכות חיים.

דוד אמסלם: אנחנו נותנים לו אקסטרה סמכות, שזו הסמכות לטפל באלימות.

דוד אמסלם: זה אומר שזאת קבוצה - - -

יעל גרמן: אני אהיה הרבה יותר שקטה כאשר תהיה המילה "איכות חיים".

דוד אמסלם: אין בעיה, תוסיפי לעותק שלך גם את זה.

דוד אמסלם: תהיי שקטה.

יעל גרמן: אני הייתי רוצה, אני לא יודעת אם בכתב או בעל פה, שאותו שיטור עירוני יקבל גם הנחיות ממוקד 106.

<קריאה: הוא מקבל.

דוד אמסלם: השיטור המשותף גם מקבל.

יעל גרמן: האם נכון שבחוק הקיים מבטלים את חובת הדיווח לוועדה?

דוד אמסלם: אני לא נכנס לסעיפים.

דוד אמסלם: כשניכנס לסעיפים – כבר דיברתי עם השר - נוריד את הסעיף הזה.

יעל גרמן: הייתי רוצה לקבל דיווח כדי לוודא שסד"כ הכוחות המשטרתי לא ירד באותן ערים ובאותם ישובים שבהם הוסיפו.

<יואל הדר: זאת דרישת החוק.

<רותם פלג: זה הפוך.

<רותם פלג: גם הפקחים.

יעל גרמן: בתור חברת ועדה אני רוצה לראות בעיניים שזה לא ירד.

דוד אמסלם: דרך אגב, מה שהערת, כבוד השר, זאת הערה חשובה.

דוד אמסלם: כדאי שבערים שאתם נכנסים זה יהיה רק באקסטרה, זה יהיה בתוספת, שלא ראש העיר יבוא ויגיד: יש לי 30 פקחים, עכשיו - - -

<יואל הדר: החוק קובע - - -

יעל גרמן: הדבר האחרון הוא נושא המימון.

דוד אמסלם: הוא כבר ענה על זה.

דוד אמסלם: הוא אמר שהפקח ממומן על ידי העירייה, השוטר על ידי המשרד לביטחון פנים.

דוד אמסלם: זה לא שוטר עם שכר כמו שיש בכדורגל.

יעל גרמן: האם המימון הוא מאגרת השמירה, שזה בעצם מס על התושבים?

דוד אמסלם: אני רוצה לומר משהו לגבי אגרת השמירה.

דוד אמסלם: על אגרת השמירה אנחנו דנים בסיפור הארנונה.

דוד אמסלם: עשינו כבר דיון בעניין הזה.

דוד אמסלם: עמדתי היא שאגרת השמירה לא קשורה לזה.

<קריאה: היא קשורה.

דוד אמסלם: היא קשורה ולא קשורה.

דוד אמסלם: ישנן רשויות שגובות אגרת שמירה ואין בהן שיטור משולב.

יעל גרמן: מה קורה באותם מקומות שיש שיטור משולב?

דוד אמסלם: ראש עיר שיש לו הזדמנות לגבות אגרת שמירה גם גובה אגרת שמירה.

דוד אמסלם: זה דבר שהוא לא הגיוני.

דוד אמסלם: יכול להיות שחלק יגבו את האגרה מהסיבה הזאת.

דוד אמסלם: חלק גובים את האגרה בלי הסיבה הזאת.

גלעד ארדן: יש מקומות שיש ולא גובים.

דוד אמסלם: יש לי דיון בנושא אגרת השמירה.

<יואל הדר: האגרה פוקעת בדצמבר.

דוד אמסלם: יש צו שעה של האגרה עד דצמבר.

דוד אמסלם: אנחנו קרובים במדינת ישראל למצב שבו עוד מעט כשהאזרח יצא לרחוב יעשו לו אגרת הליכה במדרכה, אגרת כניסה למכולת.

דוד אמסלם: מהרגע שהוא יצא מהבית יוטלו עליו אגרות.

דוד אמסלם: זה עוד מעט.

דוד אמסלם: זה דיון אחר.

תמר זנדברג: אני חייבת לציין שזו לא הפעם הראשונה שבה דבר כזה מובא לנו כאן ובמליאה בלחץ זמנים מאוד גדול.

תמר זנדברג: יש כאן מהלך והיפוכו.

תמר זנדברג: כל פעם אומרים לנו: זאת הוראת שעה, זאת בחינה, יהיה לנו את הזמן לדון.

תמר זנדברג: זאת כבר פעם שנייה בקדנציה שלי שמביאים לנו את זה ברגע האחרון, אומרים לנו: אין זמן לדון.

תמר זנדברג: בפעם הקודמת הפכנו את זה מהוראת קבע להוראה שעה על מנת שיהיה לנו את הזמן לדון.

תמר זנדברג: לפי החוק הקיים - - -

גלעד ארדן: אבל הכנסת התפזרה.

תמר זנדברג: מה לעשות, זה חלק מהחיים הדמוקרטיים שלנו.

גלעד ארדן: האופוזיציה מצליחה בפעולתה.

תמר זנדברג: יכול להיות שיש לזה השלכות.

תמר זנדברג: יכול להיות שהכנסת הקודמת, שלא מילאה את ימיה, לא יכלה לדון כמו שצריך.

תמר זנדברג: בניגוד להוראת החוק, הוראת השעה קבעה שהוועדה הזאת הייתה צריכה לקבל כבר 6 פעמים דיווחים תקופתיים.

<יואל הדר: היא קיבלה.

תמר זנדברג: כרגע נמסר לנו שזה הגיע אתמול.

<יואל הדר: האחרון.

גלעד ארדן: בטוח תזכרי.

גלעד ארדן: בטח עיינת ב-5 הדיווחים הקודמים.

תמר זנדברג: יש כאן סעיף בחוק שמפרט בדיוק מה הייתם צריכים להביא, וזאת לא אמירה כללית שתחושת הביטחון השתפרה, אלא דיווח על ירידה או עלייה בעבירות אלימות.

תמר זנדברג: עלו כאן שאלות בוועדה על הנושא של אי השוויון בין הרשויות.

תמר זנדברג: נאמרה אמירה כללית שברשויות חלשות יותר המצ'ינג לא יגיע לחצי חצי אלא לשליש ושני שליש.

תמר זנדברג: האם נבדק אם הוחמר אי השוויון בין הרשויות השונות בעקבות הפיילוט?

תמר זנדברג: לא נמסר לנו שום מידע על זה.

תמר זנדברג: הוועדה הזאת לא קיימה דיון.

תמר זנדברג: זה שהכנתם דוח, הוא נשלח במייל, וכן הופץ או לא הופץ לחברי הוועדה, זה לא אומר שהוועדה הזאת קיימה דיון.

דוד אמסלם: למה את צריכה פיילוט לעניין?

דוד אמסלם: יש לך היגיון.

דוד אמסלם: אני מודיע חד משמעית שערים שהן חזקות יקבלו יותר ביטחון לפי המודל.

דוד אמסלם: זה קורה בחיים בכל נושא.

דוד אמסלם: ערים יותר חזקות מקבלות יותר ניקיון, מקבלות יותר איכות סביבה, מקבלות הכל.

תמר זנדברג: את האמירה שאמרת עכשיו אנחנו כוועדה לא מקבלים, מעולם לא קיבלנו.

גלעד ארדן: אז נכשלתם בעבודתכם.

תמר זנדברג: יכול להיות שכולנו נכשלנו, אבל השרים שאמונים על זה נכשלו יותר.

גלעד ארדן: בתוך החוק הזה יש מודל שהופך את זה.

גלעד ארדן: אם לא תבזבזו את הזמן ובאמת תרצו לראות מה יש בו, אתם תראו את זה.

דוד אמסלם: אני לא נמצא כרגע בחוג לפילוסופיה.

דוד אמסלם: אני מכיר את החיים.

דוד אמסלם: אנחנו באים מהזווית של החיים.

דוד אמסלם: מה הוא אמר?

דוד אמסלם: ערים שיש להן יותר כסף יקצו יותר פקחים.

דוד אמסלם: כתוצאה מזה הוא יאלץ להקצות יותר שוטרים.

דוד אמסלם: יש עיר במדינת ישראל שאין לה כלום, אין לה כסף לשום פקח.

דוד אמסלם: פה צריכה להיות ההתערבות שלהם בקטע המינימאלי.

דוד אמסלם: זה אומר שגם עם ערים שאין להן מספיק כסף, או עם ערים שאין להן כסף בכלל - גם אם הלכתם בפיילוט של שני שליש ושליש - תדברו, תנסו לתת להן שדרוג.

תמר זנדברג: אני רק רוצה להגיד למה אני אומרת את זה.

תמר זנדברג: חלק ממה שהטריד את הוועדה הזאת זה בין היתר הנושא של הגדלת הפער בין הרשויות.

תמר זנדברג: זה שיש פער אנחנו יודעים, אבל האם כתוצאה מהמודל הזה חלה הגדלה של הפער בין הרשויות?

תמר זנדברג: זה דבר אחד.

תמר זנדברג: דבר שני הוא הנושא שהתייחסה אליו היועצת המשפטית, הנושא של המעבר האינהרנטי של סמכות שלטונית, כולל סמכות להפעלת אלימות, אל הפקחים.

תמר זנדברג: האם יש נתונים שיכולים להגיד לנו אם החשש הזה התממש או לא התממש?

תמר זנדברג: זה מה שהיינו אמורים לדון בו.

דוד אמסלם: שאלנו אותם אם יש אזרח שבא והתלונן.

תמר זנדברג: הם היו צריכים לעשות חקירה שיטתית, לשאול את השאלה: האם כתוצאה מהעברת הסמכות הזאת - - -

גלעד ארדן: יש לנו חקירה שיטתית.

גלעד ארדן: כשתרצי פעם תשובות, תקבלי אותן.

תמר זנדברג: אני מתקשה להבין את האופן שבו ההערות של חברי הכנסת מתקבלות בוועדה הזאת.

גלעד ארדן: ההערות שלך הן לא קונסטרוקטיביות.

גלעד ארדן: את לא רוצה תשובה.

גלעד ארדן: אם את רוצה להשמיע, בסדר.

גלעד ארדן: זאת ביקורת שאין לה הצדקה.

תמר זנדברג: כל חבר או חברת כנסת יחליטו לפי שיקול דעתם איזה סוג של ביקורת - - -

גלעד ארדן: וכל שר לפי שיקול דעתו יחליט האם זאת ביקורת אמיתית, או נאום לאומה בלי שום כוונה לשמוע את התשובה.

גלעד ארדן: זה מה שאת עושה.

תמר זנדברג: אלה היו הדברים שהיו אמורים להיות מובאים בפני הוועדה הזאת.

תמר זנדברג: הוועדה הזאת תחליט ותשקול את הנתונים האלה לפני שהיא מחליטה האם להעביר את הוראת השעה להוראת קבע.

תמר זנדברג: הדבר הזה לא נעשה, אני קובעת את זה באופן מפורש.

תמר זנדברג: האם אנחנו מוכנים לתת בהוראת שעה סמכות נוספת, שהיא סמכות עיכוב לפקחים נוספים, לפני שדנו בסוגיה הזאת?

תמר זנדברג: הדבר האחרון שאמרה אותו חברת הכנסת גרמן זה הנושא של הכרסום בסמכות הוועדה.

תמר זנדברג: אדוני כבר נתן עליו את הדעת.

דוד אמסלם: שמענו את זה.

<מירי פרנקל-שור: אדוני השר, צריך לקח את הדברים של חברת הכנסת זנדברג ולתת להם את המשמעות הנורמטיבית.

<מירי פרנקל-שור: המדינה אחראית על האזרח, היא אחראית לתת לו את הביטחון האישי.

<מירי פרנקל-שור: עכב חוסר תקציב ועכב אי היכולת להקצות שוטרים הוחלט לעשות מהלך ולהסמיך את הפקחים של הרשויות המקומיות בסמכויות שבאופן עקרוני המשטרה הייתה צריכה לעשות.

<מירי פרנקל-שור: מה שצריך להקפיד זה שברשות מקומית שלא יכולה לממן את השיטור העירוני כיוון שההכנסות שלה לא מספיקות, אין אגרת שמירה וכו', האזרח לא יקבל פחוות ביטחון אישי.

גלעד ארדן: אני רוצה להתחיל מהנושא החברתי.

גלעד ארדן: יש מודלים בהקשר הזה שהשוטרים בתחומים רבים כפופים לראש העיר באופן ישיר.

גלעד ארדן: המודל הזה הוא לא מודל שאומץ במדינת ישראל.

גלעד ארדן: למודל שאומץ אפשר לקרוא שיטור משולב, שיטור עירוני.

גלעד ארדן: אתם הסברתם, לכן אני לא אחזור על ההסבר.

גלעד ארדן: אני מסכים איתך ועם מה שאמרה חברת הכנסת זנדברג וגם אמרו אחרים, שצריך לוודא בתהליך הזה - גם היושב-ראש ציין את זה בצער, לא מתוך תמיכה בסיטואציה - שרשויות חזקות שיכולות להרשות לעצמן להקצות עוד פקחים שיוצמדו לשוטרים, לא יגדילו את הפער שלהן מרשויות חלשות.

גלעד ארדן: אם נסתכל על העיריות שכבר נכנסו למודל, יכול להיות שמה שאמרתם מבוסס בהקשר הזה.

גלעד ארדן: אני לא הייתי במשרד בשנים האלו.

גלעד ארדן: כשנגיע להקראת החוק תראו שהתעקשתי שהשיקולים שינחו אותי באיפה הערים הבאות שניכנס אליהן יהיו לפי דירוג הלמ"ס של הרשות, המיקום הפריפריאלי.

גלעד ארדן: אלה הקריטריונים שדרשתי שיהיו הקריטריונים העיקריים כדי להחליט איפה המדינה שמה בישובים הבאים את הכסף שלה.

גלעד ארדן: זאת הסיבה גם שרציתי את האפשרות לשנות את היחס של כמות השוטרים שאנחנו מקצים לרשות הזאת.

גלעד ארדן: אם ההקצאה היא של שוטרים עם 0 פקחים, זה לא המודל, ואז בואו נדבר על זה שהמדינה צריכה להוסיף שוטרים בתחנות משטרה של רשויות חלשות.

גלעד ארדן: זה לא קשור לחוק הזה, זה קשור למאבק שלי בתקציב המדינה שאני אשמח מאוד שהאופוזיציה תסייע לי בו.

גלעד ארדן: אני אומר כל הזמן שאין מספיק תחנות משטרה במגזר הלא יהודי.

גלעד ארדן: מה לעשות שרוב הרשויות הכי חלשות זה במגזר הלא יהודי.

גלעד ארדן: את התוצאות רואים בתאונות דרכים, בפשיעה, בהרבה מאוד דברים אחרים.

גלעד ארדן: זה המקום לתקן את חוסר היכולת שלהם להקצות פקחים.

גלעד ארדן: יש בעיות נוספות חוץ מכסף לפיקוח, לצערי, בחלק מהמקומות האלה.

גלעד ארדן: שם זה המקום להקצות.

גלעד ארדן: צריך לתקן את העוול החברתי על ידי פתיחת תחנות משטרה והקצאת שוטרים נטו.

גלעד ארדן: בהקשר של המודל הזה אפשר להגדיל את היחס של כמות השוטרים שאנחנו מקצים אל מול כמות הפקחים שתקצה העירייה.

גלעד ארדן: עד כאן המודל החברתי.

גלעד ארדן: אתם יכולים לבחון את המודל או את השיקולים שאמורים להנחות אותי בהמשך היישום שלו וגם לומר את דברכם בסעיף הספציפי.

גלעד ארדן: שתיים, לגבי הבדיקה.

גלעד ארדן: הבדיקה והמעקב שנעשים כל הזמן - אני שולח את הדיווח - זה באמת כמה פעמים התבצע השימוש באותן סמכויות עודפות - שימוש בכוח, עיכוב, חיפוש, תפיסת חפץ, דרישת הזדהות.

גלעד ארדן: זה מה שאנחנו שולחים מעת לעת על פי דרישות החוק, כולל מה ששלחתי אתמול.

גלעד ארדן: למרות שהדיווח הבא בתור היה צריך להיות באוגוסט, שלחנו אותו עכשיו בגלל הדיון בוועדה.

גלעד ארדן: היכולת שלנו לבצע בקרה על שימוש לא נכון בסמכויות האלו זה על בסיס תלונות.

גלעד ארדן: שאלתם, ובצדק, אם יש תלונות בנושאים האלה.

גלעד ארדן: אין תלונות.

גלעד ארדן: כשיש תלונות, אנחנו בודקים אותן בשיא הרצינות ומקיימים תהליך של שימוע לרשות המקומית כדי לאיים עליה בהוצאתה מהמודל.

גלעד ארדן: יכול לקרות תמיד שיש פקח שעשה שימוש לרעה בסמכותו, כמו שיכול להיות בכל מקצוע ובכל תחום.

גלעד ארדן: מעיר לי היועץ המשפטי של המשרד, שעל פי פקודת העיריות כיום, האחריות של העירייה, לא רק של המדינה, כוללת את הנושא של הביטחון.

גלעד ארדן: אנחנו מדברים פה על מודל משולב שנועד להעצים את הביטחון של האזרחים וגם את היכולת לטפל בעבירות איכות חיים, כי בסוף, למרות שהמטרה המקורית שהערת לנו בצדק היא הנושא הזה של מניעת אלימות, זה הדבר המרכזי בתחום של תחושת הביטחון.

גלעד ארדן: כשיש כוח שיטור משולב שמסתובב ברחובות ומונה עוד שוטרים שהרשות קיבלה מהמדינה ועוד פקחים שהיא הקצתה, אז חוץ מעבירות אלימות הכוח הזה גם נחשף לעוד דברים והוא תוספת כוח למה שהיה קודם.

גלעד ארדן: הציבור נהנה לא רק מתוספת בתחושת הביטחון, אלא גם מהיכולת של הכוח המקומי שנמצא שם באותה גזרה גיאוגרפית לתת מענה לבעיות של איכות חיים.

<מירי פרנקל-שור: ביטחון זה לא ביטחון הפנים של הציבור.

<מירי פרנקל-שור: המונח "ביטחון" בפקודת העיריות שנוי במחלוקת.

<מירי פרנקל-שור: לא נרחיב על זה כאן.

<מירי פרנקל-שור: הוא בטח לא בא להחליף את תפקיד הליבה של המשטרה.

גלעד ארדן: לא אמרתי שהוא בא להחליף.

דוד אמסלם: הייתי מבקש מחברי הכנסת של הוועדה להגיש לנו את ההסתייגויות שיש להם על החוק עד היום בשעה 18:00.

דוד אמסלם: מחר נצביע על החוק, נעבור סעיף סעיף, נעבור גם על ההסתייגויות.

דוד אמסלם: אנחנו נפרסם עוד היום לו"ז מעודכן מתי תהיה ההצבעה, כמה ולמה.

דוד אמסלם: תודה רבה לכולם.