הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 12, 2015-07-15 09:30

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב.

עאידה תומא סלימאן: אני מודיעה על פתיחת הישיבה להיום, ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, 15 ביולי 2015.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום נתמקד בנושא של תעסוקת נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: תנו לי קודם לברך את כבוד השר אריה מכלוף דרעי, שר הכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שברגע שהתקשרנו מהוועדה למשרד וביקשנו שהשר יכבד אותנו בנוכחותו בדיון הזה התשובה הייתה הכי מהירה שקיבלתי מכל משרד או רשות ממשלתית.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה מעיד על משהו, בטח נשמע מכבוד השר יותר על זה.

עאידה תומא סלימאן: אני הבנתי היום בבוקר שהתכנון היה שכבוד השר ייתן לנו זמן, כחצי שעה, מיומנו המאוד צפוף והיום הבנתי שזה אפילו פחות.

עאידה תומא סלימאן: זה רק בגלל לחץ בעבודה, ככה אני מבינה, נכון?

אריה מכלוף דרעי: שינוי לוח הזמנים היום.

עאידה תומא סלימאן: שינוי בלוח הזמנים, ואני גם הבנתי שהבכירים של המשרד נמצאים איתנו, הבכירות של המשרד נמצאות איתנו.

עאידה תומא סלימאן: אני אפתח רק ואז אם ירצה השר אחר כך, אנחנו נשמע ממנו לפחות את כוונותיו והצהרותיו בנושא.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת לפתוח ולהגיד שב-2005, כשעוד ניהלתי את עמותת נשים נגד אלימות התחלנו במחקר שעסק בנושא של תעסוקת נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: מי שחקרה את הנושא נמצאת איתנו היום, סאוסן.

עאידה תומא סלימאן: כל פעם שהעלינו את הנושא של תעסוקת נשים ערביות, בדרך כלל התשובה הייתה התרבות, המנהגים לא מאפשרים לנשים הערביות לצאת לעבודה.

עאידה תומא סלימאן: בעצם השיח הזה, שקיבלנו תמיד וחזר אלינו מרשויות ממשלתיות, דחף אותנו ללכת ולשאול את הנשים הערביות, דחף את החוקרת לעשות קבוצות מיקוד ולבדוק עם נשים בגילאים ובסטטוס השכלתי שונה וגם אלה שבתוך שוק העבודה ואלה שמחוץ לשוק העבודה, מה בדיוק החסמים.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה להגיד היום, כשאני מקשיבה ואני קוראת את השיח שמתנהל סביב הנושא, שהחסמים שגילינו בזמנו ושהנשים עצמן דיברו עליהם, הם שמנהיגים את התכניות השונות הממשלתיות ואני יודעת שקיימות הרבה החלטות ממשלה בנושא הזה והרבה תכניות בנושא של תעסוקת נשים ערביות, שמדברות גם על חסם התחבורה הציבורית, גם על מחסור במסגרות יום לילדים, גם על הנושא של כדאיות כלכלית, מבחינת משכורת נמוכה, תנאי עבודה קשים ולא ממש כלכלית מספקים וגם על פערי מידע והכוונה מקצועית.

עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לומר שאנחנו נשמע סקירה של איפה עומדות התכניות האלה, אבל עדיין, וגם הממשלה מודה בזה, איך שאני מבינה את החומר שקראתי והונח בידיי, אנחנו עוד לא הגענו אפילו ליעד הממשלתי, לא היעד שאנחנו כולנו חולמים עליו, אבל אפילו ליעד שקבעה הממשלה לעצמה אנחנו עוד לא הגענו.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהרבה נעשה אבל אני אשמח אם אנחנו נתעמק יותר בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו קיימנו ישיבה, כבוד השר, בנושא של מעונות היום, של התכנית המיוחדת של המשרד והיו לנו הערות והארות בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: גילינו, למשל, שכאשר מוסחת הדעת מהמטרה העיקרית של מעונות היום, בינוי מעונות היום, כדי לעודד תעסוקת נשים, כאשר המטרה היא תעסוקת נשים אנחנו אמרנו שאי אפשר ללכת לפי העיקרון של כל הקודם זוכה וכל המוכן זוכה, כי אם אנחנו רוצים לעודד תעסוקת נשים אנחנו אמורים לזהות איפה נקודות החולשה, באיזה מקומות, ולפי זה לבנות את התכנית.

עאידה תומא סלימאן: לצערי זה לא נעשה עד עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אשמח אם אחר כך נדבר על זה.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה, כבוד השר.

אריה מכלוף דרעי: גברתי היושבת ראש, בגלל אילוצים אני באמת ממעט להיות בכנסת, אני חושב שזו הפעם השנייה שאני נמצא בוועדה.

אריה מכלוף דרעי: הייתי בדיון קצר מאוד מאוד בוועדת הכלכלה, שזו הוועדה הראשית של המשרד שלי, הייתי שם פעם כמה דקות, והפעם השנייה שאני נמצא כאן זה עכשיו ואני מראש מצטער שאני בא לזמן קצר, אבל אני חושב שעדיף אפילו לבוא לכמה דקות כדי להבהיר דבר אחד, החשיבות שאני רואה ושמשרד הכלכלה רואה בנושא.

אריה מכלוף דרעי: הנושא של עידוד ופתרון הבעיה של נשים במגזר הערבי, להוציא אותן לתעסוקה נאותה בשכר טוב, הוא, אני יכול להגיד, בלי מליצות, בראש סדר העדיפויות אצלנו.

אריה מכלוף דרעי: זה לא סוד, אני אדם חרדי ויש לי גם עניין בציבור החרדי, אבל דווקא בקטע הזה של נשים במגזר החרדי המצב הרבה הרבה הרבה יותר טוב.

אריה מכלוף דרעי: יש בעיות, אבל המצב הרבה יותר טוב.

אריה מכלוף דרעי: הבעיה באמת של החברה בישראל, בשוק התעסוקה, הבעיה הכי בולטת, ולכן היא בראש סדר העדיפות, זה הנשים במגזר הערבי.

אריה מכלוף דרעי: אמנם ברוך ה' אנחנו במגמת עלייה, וזה טוב, כך שאין מקום להתייאש, פירושו שיש לנו כיוון.

אריה מכלוף דרעי: נכון שעדיין אנחנו בבעיה גדולה, אבל הנתונים שאני אגיד אותם כעת הם במגמת עלייה.

אריה מכלוף דרעי: סימן שזה נותן שהטיפול, מה שהמשרד התחיל במאמצים גדולים מאוד, הוא טיפול נכון, רק צריך להמשיך ולהרחיב אותו ואת זה אני אפרט במספר נקודות.

אריה מכלוף דרעי: אז ראשית, אני אומר שוב, באתי לכאן על פי הזמנת היושבת ראש, בשביל להבהיר לכל מי שעוסק ועוסקת בעניין הזה שזה בראש סדר העדיפות שלנו, ואני אגיד משפט שאמרתי השבוע בכנסת, בהצעת אי האמון שהגישה הרשימה המשותפת, שחברת הכנסת זועבי הייתה שם, אמרתי, אני מראש מודה שהחוכמה לא נמצאת רק בצד שלנו.

אריה מכלוף דרעי: להיפך, אני מבקש ורוצה ומעוניין בשיתוף פעולה שלכם, של כל מי שעוסק בשטח, אותן עמותות, אגודות, אנשי מקצוע ואנשי ציבור.

אריה מכלוף דרעי: אני מעוניין בעזרה שלהם בעניין, כיוון שאני יודע שאתם מכירים יותר טוב, מבינים יותר טוב והמצוקה גם בוערת אצלכם יותר.

אריה מכלוף דרעי: לכן אני מעוניין בשיתוף פעולה, אני מעוניין בשולחן עגול, אני מעוניין במציאת פתרונות ולשמוע, ואדרבא, אם יש הערות - - - הארות, כמובן ב-א' אני אוהב לשמוע, אבל הערות ב-ע' גם, בעניין הזה, כיוון שהכוונה היא טובה.

אריה מכלוף דרעי: אין לנו כאן התנגחות או ויכוח אידיאולוגי או פוליטי או משהו אחר, פה אנחנו סביב אותה מטרה.

אריה מכלוף דרעי: אני לא עושה לכם שום טובה.

אריה מכלוף דרעי: אני לא עושה לכם שום טובה, אני אומר לכם את זה בגלוי, כיוון שזו טובת מדינת ישראל, זה האינטרס של החברה בישראל, זה האינטרס הכלכלי של החברה, זה האינטרס הכלכלי של המדינה.

אריה מכלוף דרעי: כמה שיצטרפו יותר נשים במגזר הערבי, חוץ מרווחת הפרט והמשפחה, שזה חשוב מאוד, זה גם אינטרס כלכלי של מדינת ישראל.

אריה מכלוף דרעי: לכן אנחנו כאן שותפים לאינטרס הזה.

אריה מכלוף דרעי: כפי שאמרתי, הנתונים שמראים על גידול ומראים שהטיפול בשנים האחרונות כן עושה את שלו ומתחיל לעשות את שלו, הם נתונים ברורים.

אריה מכלוף דרעי: אם ב-2009 נשים במגזר הערבי, בנות 25-64, עמד על 25% ובשנת 2011 עמד על 27%, אנחנו עמדנו ב-2014, ב-2015 עדיין אין נתונים, אבל אנחנו יודעים שמגמת העלייה ממשיכה, אנחנו עומדים על 33% בסוף 2014.

אריה מכלוף דרעי: נכון, היעד שהממשלה קבעה בהחלטותיה שבשנת 2020 נגיע ל-41%, שהוא לא גבוה, כלל הנשים בחברה בישראל עומד על קרוב ל-80% ובמגזר החרדי, אמרתי, אנחנו עומדים על מעל 70% אצל הנשים החרדיות, כך שיש לנו עדיין לאיפה לשאוף.

אריה מכלוף דרעי: אני אומר כל הזמן, אני לא נבהל מעבודה קשה, אבל כשרואים מגמה של עלייה וכשזה עובד, אז זה בסדר גמור, אנחנו בדרך הנכונה, רק צריך לצמצם את הזמנים ולנסות להפעיל יותר.

אריה מכלוף דרעי: יש כאן כמה דברים מרכזיים שאני חושב שאנחנו צריכים להתמקד בהם, וכפי שאמרתי, אני אשמח לשמוע יותר.

אריה מכלוף דרעי: נמצאת פה גב' מיכל צוק, המשנה למנכ"ל אצלנו במשרד, שהיא מובילה בכלל בנושא התעסוקה, אבל בעיקר את הנושא של כל התכניות במגזר הערבי, ביחד עם אלה שנמצאת כאן, הן יפרטו יותר על התכניות.

אריה מכלוף דרעי: אני רוצה לומר דבר אחד, למשל, זה דבר של הימים האחרונים, אני חושב שאולי פעם ראשונה שאני אומר את זה כאן, אצלך בוועדה, הנושא הזה של כל הקודם זוכה.

אריה מכלוף דרעי: למשל, דוגמה.

אריה מכלוף דרעי: הערת הערה נכונה, אני גם שאלתי, מה זה כל הקודם זוכה?

אריה מכלוף דרעי: אנחנו יודעים מי זה כל הקודם זוכה, זה החזקים, זה המיומנים, זה המשופשפים, שיש להם בקשות לכל נושא במגרה, ישר מגישים על כל דבר ומי שדווקא אנחנו צריכים לחזק וצריכים לעודד וצריכים להכין לו את הבקשות וצריכים לעזור לו, הוא לא מגיש.

אריה מכלוף דרעי: אז נחה דעתי, כיוון שבאמת אנחנו ראינו - - - הרי כל המטרה שהמשרד שינה כיוון והלך על הקודם זוכה, כיוון שהייתה בעיה גדולה במשך שנים שלא בנו מעונות יום.

אריה מכלוף דרעי: הייתה בעיה בירוקרטית גדולה, בעיה תקציבית, והמשרד רצה לשנות ולדחוף את העניין הזה ולכן הוא הלך בהתחלה על כל הקודם זוכה, כדי ליצור איזה שהוא buzz של בנייה.

אריה מכלוף דרעי: אבל יחד עם זאת ראינו איפה הבעיות, ראינו בסוף לאיפה זה הולך, מי מקבל יותר, מי מקבל פחות ולכן המשרד קודם כל יצר, על פי הגודל קודם כל באוכלוסייה, מספר, שריין, יש שריוּן.

אריה מכלוף דרעי: למשל אם אנחנו מדברים על המגזר הערבי, יש מספר לפי גודל האוכלוסייה, 20%, שמשוריין רק למגזר הערבי, אז לא יעזור לאף אחד 'כל הקודם זוכה'.

אריה מכלוף דרעי: זו החלטה שקיבלנו אתמול.

אריה מכלוף דרעי: יחד עם זאת אני רוצה להמשיך, שאחרי זה יישאר הקודם זוכה.

אריה מכלוף דרעי: אם במגזר הערבי, למשל, יגישו 30%, הלוואי שיקרה הנס הזה ויצליחו להגיע 30% או 40%, אז חוץ מה-20% שיש להם המשוריין, אנחנו נמשיך לעודד שם את כל הקודם זוכה, כדי להמשיך את הדבר הזה.

אריה מכלוף דרעי: אבל אנחנו יודעים שזה לא מספיק, כיוון שאנחנו איתרנו את הבעיות, איפה הבעיות במגזר הערבי.

אריה מכלוף דרעי: יש לנו בעיה קשה של תכנון ולכן השקענו סכום כסף גדול לעזור בנושא של התכנון, שאנחנו דוחפים, אנחנו מממנים, אנחנו נותנים כדי ליצור את התכנון.

אריה מכלוף דרעי: זה דבר אחד.

אריה מכלוף דרעי: דבר שני, הבעיה של הקרקעות.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו יודעים שבמגזר הערבי יש בעיה של קרקעות פרטיות, אין הרבה אדמות מינהל, או כמעט אין אדמות מינהל ואנחנו נתקלים בבעיה הזו גם במעונות היום וגם בבעיה השנייה של אזורי התעשייה.

אריה מכלוף דרעי: הרי אנחנו יודעים שכל הפתרונות הם פתרונות טובים, אבל הם יותר עזרה ראשונה, הפתרון האמיתי זה ליצור מרכזי מסחר, מרכזי תעשייה, ואין לנו אדמות.

אריה מכלוף דרעי: לכן אנחנו בנושא הזה של מעונות היום ויתרנו ושינינו את הקריטריונים, שגם על קרקע מושכרת אנחנו נבנה מעונות יום.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו נעזור להתאים מבנים קיימים מושכרים, אנחנו מגמישים כמה שאפשר על פי כללי הבטיחות וכללים אחרים שאנחנו חייבים גם לשמור, חלילה, הרי אף אמא לא רוצה לשלוח את הילד שלה אם אין מספיק כללי בטיחות, לכן צריך להתאים גם את המבנים, אבל אנחנו הגמשנו כמה שאנחנו יכולים יותר לגבי המגזר הערבי כדי שנוכל לתת סמלי מעון ולפתוח.

אריה מכלוף דרעי: ויחד עם זאת אני אומר לכם, יש עוד פתרון שלפי דעתי הוא יותר מתאים למגזר הערבי, כמו שהוא מתאים גם למגזר החרדי, זה הנושא של המשפחתונים.

אריה מכלוף דרעי: שם ראינו בזה ברכה גדולה.

אריה מכלוף דרעי: יש בזה שני פתרונות, אל"ף, זה נותן עבודה, תעסוקה לאנשים שלא רוצים לצאת מהבית, יש לה תעסוקה בתוך הבית שלה.

אריה מכלוף דרעי: זה דבר אידיאלי מבחינתה.

אריה מכלוף דרעי: דבר שני, זה גם נותן פתרונות למי שרוצה לצאת לעבודה, שיש לה משפחתון על יד הבית שלה.

אריה מכלוף דרעי: יש לנו בעיה תקציבית קשה מאוד בדבר הזה, נגמר הכסף ויש לנו ויכוח עם האוצר.

אריה מכלוף דרעי: גם את זה החלטנו בימים האחרונים, על פי המלצתה של גב' מיכל צוק והמשרד, אנחנו שמים את זה בראש סדר העדיפויות, אנחנו הולכים לבקש - - - ואני אשמח מאוד שגם אתם תעזרו לנו, הכנסת, אנחנו רוצים בראש סדר העדיפויות תוספת תקציב כדי להגדיל מינימום ברבע את מספר המשפחתונים במדינת ישראל.

אריה מכלוף דרעי: זה הפתרון המיידי, לא צריך תשתיות, לא צריך בנייה, ישר זה נותן פתרון, גם לנשים לעבודה וגם לנשים שיעבדו בתוך הבית שלהם.

אריה מכלוף דרעי: את הנושא של שאר התכניות האחרות, המקצועיות, מיכל תציג.

אריה מכלוף דרעי: יש לנו שורה שלמה של תכניות שממשיכות ונותנות את התשובות במסגרת יזמות עסקית.

אריה מכלוף דרעי: אני כבר סיירתי בעצמי בכמה מקומות וראיתי נשים מהמגזר הערבי, הבדואי וערביות אחרות שפתחו יזמות פרטית שלהם, אם זה בנושא מרפא, אם זה בנושא תיירות ואם זה בנושאים אחרים.

אריה מכלוף דרעי: המשרד מאוד מעודד את זה, יש לנו כבר קרוב ל-1,000 נשים ערביות שנכנסו לתחום הזה, גם בהלוואות קטנות, מסובסדות, ארוכות טווח, גם במרכזים עסקיים שיוכלו שם לנהל את העסקים, שורה שלמה של דברים, כמובן הנושא התחבורתי שמאוד חשוב לנו להנגיש את מקומות העבודה למגזר עם קווי תחבורה מסודרים, סדירים ושורה שלמה של קורסים להכשרה, התאמה ודברים אחרים.

אריה מכלוף דרעי: אני שוב מודה ומתנצל, באמת מודה ומתנצל, שאני חייב ללכת, אבל באתי להגיד לכם, אני איתכם ביחד והמשרד שלנו יהיה פתוח וקשוב להצעות שלכם, לדחיפה שלכם ובעזרת ה' אני מקווה שבפעם הבאה שאני אבוא לכאן הנתונים יהיו עוד יותר מעודדים, יותר חזקים, אני מקווה ש-2015 תמשיך במגמה הזאת של העלייה.

אריה מכלוף דרעי: ותודה.

חנין זועבי: אדוני, אלה נתוני הלמ"ס?

אריה מכלוף דרעי: כן.

עאידה תומא סלימאן: רק אם אפשר משפט אחד.

עאידה תומא סלימאן: אני קודם כל מודה לכבוד השר על ההשתתפות וגם על החדשות הטובות שהבאת לנו בעניין מעונות היום על השריון הזה של 20%, כי זו אחת הבעיות.

עאידה תומא סלימאן: מכל ההחלטות שהיו קודם היה רק מעון אחד באוכלוסייה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שזה יחול על כל השירותים שניתנים, לא רק על מעונות.

יוסף ג'בארין: זה גם משפחתונים - - -

עאידה תומא סלימאן: לקחת את זה ממש ממני, יוסף.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו באמת מקווים להגיע לא רק לשריון של 20%, אני אלך אפילו קצת יותר כדי לסגור את הפערים.

עאידה תומא סלימאן: זה כמו שקרה עם משרד התחבורה, הם החליטו על 40% כדי לנסות לסגור את הפערים.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה, אנחנו שלחנו מכתב בעניין של מעונות היום לפני שבועיים, שמחה לקבל את התשובה בעל פה, היא מספקת אותי בינתיים, אבל הייתי רוצה להציע עוד הצעה אחת.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאחת הבעיות של הנושא של דחיפת התכנית הזו שקיימת בעצם רק אחת מהעובדות של הציבור הערבי שנמצאת במשרד, שאחראית על הנושא, בין היתר על כל הנושא של מעונות יום, גב' סוהיר.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שמן הראוי להקדיש עוד עובד במשרד, או לפחות פרויקטור שידחף את הנושא הזה מול הרשויות המקומיות.

אריה מכלוף דרעי: כבר אני אומר לך תשובה חיובית, לא צריך להאריך.

אריה מכלוף דרעי: אדרבא ואדרבא.

עאידה תומא סלימאן: מצוין.

עאידה תומא סלימאן: אני אוכל להמשיך ולבקש ואתה תגיב בחיוב?

עאידה תומא סלימאן: אבל אני כן - - -

יוסף ג'בארין: כבוד השר, אתה רמזת על זה ואני רוצה להדגיש את זה, יש תקציבים ויכול להיות שנהיה במצב שהתקציבים מוקצים ולא יהיה מימוש והמכשולים שהזכרת אותם, בתחום התכנון והקרקעות, ואני שומע את זה מראשי הרשויות המקומיות, שאומרים לנו, גם אם יש תקציב, אין קרקע לייחד אותה לפרויקטים הללו.

יוסף ג'בארין: לכן לדעתי זו צריכה להיות ראייה כוללת.

יוסף ג'בארין: בלי שתהיה ראייה כוללת לדעתי לא נוכל להתקדם גם בשנים הבאות.

אריה מכלוף דרעי: כפי שאמרתי, גב' מיכל צוק, שגם אמורה להצטרף איתי לסיור, שנקבע כבר מזמן, לפני הדיון בוועדה, צמצמתי את הסיור בשביל להיות כאן, היא תתייחס לנקודה הזאת.

אריה מכלוף דרעי: אבל אני מבקש מראש רשות בשבילה, שגם תשחררו אותה מוקדם, כדי שהיא תצטרף אליי לסיור.

אריה מכלוף דרעי: נמצאת פה גב' אלה, שמרכזת את כל העניין.

אריה מכלוף דרעי: לך אני אומר, היא תיתן פירוט, אנחנו מקימים עכשיו מִנהלת מיוחדת לנושא הזה ומיכל תפרט על זה, כדי שתראה ראייה מערכתית, לא רק נקודתית.

אריה מכלוף דרעי: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: תודה, כבוד השר.

יוסף ג'בארין: מִנהלת רק למעונות יום?

יוסף ג'בארין: לא הבנתי.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נכניס קצת סדר.

עאידה תומא סלימאן: באמת נרצה לשמוע אחר כך, כבר היו לנו שתי בשורות טובות מתחילת הישיבה, אני מאוד מקווה שנסיים את הישיבה הזו עם התקדמות קצת גם בכיוון.

עאידה תומא סלימאן: אני רק רציתי, לפני שאנחנו מתחילים, להגיד שיש איתנו היום כמובן את גב' מיכל צוק, משנה למנכ"ל והממונה על התעסוקה, ונמצא איתנו מר איימן סיף, מנהל הרשות ל - - -

<איימן סיף: פיתוח כלכלי.

עאידה תומא סלימאן: הרשות לפיתוח כלכלי וכמובן יש לנו עוד אורחים נכבדים מהמשרדים כדי לעדכן אותנו וגם נציגות ונציגי החברה האזרחית.

עאידה תומא סלימאן: אני רק רוצה להגיד, לפני שאנחנו ממשיכים את הדיון הזה, אני חושבת שהנושא של תעסוקת נשים ערביות כבר קיבל תשומת לב בשנים האחרונות והדגשים כשהיה ויכוח עד כמה באמת הם עונים על כל הצרכים הקיימים בשטח.

עאידה תומא סלימאן: אבל אי אפשר לא להגיד, כמישהי שעסקה בנושא הזה מ-2005, אני חושבת שנכון, אנחנו מתקדמים לאן שהוא.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאם נקדיש יותר מחשבה לעומק על התכניות הקיימות, התכניות הממשלתיות, דרך הביצוע שלהן, כמו שראינו, יש מה לתקן, אולי היינו מגיעות יותר רחוק והיינו מספקות תעסוקה לנשים ערביות שאכן רוצות לעבוד.

עאידה תומא סלימאן: כל הטענה הזו שנשים לא כל כך מבקשות עבודה, נשים לא מחפשות עבודה, אני חושבת שהיא כבר מאחורינו, הופרכו, לא צריך להקדיש לזה תשומת לב.

עאידה תומא סלימאן: כשאני קוראת שנשים דורשות עבודה וכשאני רואה שיש הרבה מקומות שלא מספקים את התשובה לנשים האלה אני חושבת שכדאי ומן הראוי להסתכל יותר לעומק על התכניות.

עאידה תומא סלימאן: היום הוכרז שאחוז הנשים הערביות שמשתתפות בשוק העבודה, לפי הלמ"ס, 35%, ואלה שמועסקות זה 23%.

עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת, אני רוצה תיקון לסטטיסטיקה הזו, אני רוצה להבין מה בדיוק קורה.

עאידה תומא סלימאן: כאשר אומרים הגענו ל-35%, האם אנחנו מדברים על השתתפות בכוח העבודה, שזה כולל נשים שמחפשות עבודה, או האם אנחנו מדברות על תעסוקה נטו.

עאידה תומא סלימאן: כלומר מה אחוז הנשים הערביות שמועסקות באמת ולא שנמצאות בכל מיני תכניות הכנה ליציאה לעבודה, או תכניות הכשרה.

עאידה תומא סלימאן: אני מדברת על נטו, נשים מועסקות, מקבלות שכר.

עאידה תומא סלימאן: למרות שיש עוד בעיה בתוך זה, זה המשרות החלקיות.

<קריאה: הלמ"ס עדיין מדבר על 23%-24%.

<קריאה: זה לא מדויק.

עאידה תומא סלימאן: בואו נסדיר את העניינים פה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נדבר כשניתנת לנו זכות הדיבור, כדי שנוכל באמת לרדת לעומק העניין.

עאידה תומא סלימאן: מה שהסברתי עכשיו, אלה מספרים שלקחתי מלמ"ס.

עאידה תומא סלימאן: תאמינו לי, ישבתי, קראתי את כל החומר שקיבלתי וניסיתי לסנכרן אותו ולהבין מה קורה בתוך זה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאפילו בין הנשים העובדות יש אחוז מאוד גבוה של 43% שהן במשרות חלקיות, שזה הרבה יותר מאשר קיים בתוך האוכלוסייה היהודית, למרות שיש נתון מאוד מעניין על הנשים הערביות בנגב, שאחוז התעסוקה שלהן הוא הנמוך ביותר בין הנשים הערביות, וכמובן אפשר להסביר את זה ולהגיד מה קורה שם, אבל 73% מהנשים העובדות בדרום מועסקות במשרה מלאה, שזה נתון מאוד מעניין.

עאידה תומא סלימאן: כאילו פתאום אחוז המשרות המלאות קופץ דווקא בנגב, כאשר התעסוקה היא מצומצמת.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נשמע קודם דיווח על החלטת הממשלה מ-2010 ומ-2012 בעניין תעסוקת נשים ערביות, אנחנו ניתן קודם להשלים את הרעיון של תכנית מעונות היום ואת העניין של המִנהלת, מה הרעיון העומד מאחורי זה, מי בדיוק משתתף במִנהלת הזו, כמה יהיה סיי לאוכלוסייה הערבית בתוך זה.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה, גב' מיכל, אחריה אנחנו נשמע על התכניות באופן כללי.

<מיכל צוק: בוקר טוב לכולם.

<מיכל צוק: אני באמת שמחה להיות כאן ואני חושבת שכמו שהשר אמר, אנחנו פועלים בצורה מאוד עקבית בשנים האחרונות לקידום נושא התעסוקה בכלל, תעסוקה במגזר הערבי בפרט ועוד יותר ממוקד בנשים הערביות.

<מיכל צוק: בוא נגיד, ביחס לנתונים שאמרתם, אני לא מכירה, אנחנו עוקבים מכוח החלטת ממשלה אחרי נתוני הלמ"ס, ממש תקופתית, מדי רבעון ואפילו חודש, אבל הנתונים השנתיים שאנחנו מכירים על שיעור תעסוקה, לא שיעור השתתפות, הם הנתונים כפי שציין השר, של 2014, כ-33%.

<מיכל צוק: אז אם יש כאן נתונים אחרים שאתם מודעים להם, תראו לנו על מנת שנוכל לבדוק אותם ולהתייחס ולתת לכם התייחסות.

<מיכל צוק: מה שכן נכון בהחלט, ואנחנו מסתכלים על זה, מדיניות הממשלה קבעה לנו יעד לשנת 2020, יעד תעסוקה במגזר הערבי לנשים, של כ-41%.

<מיכל צוק: אנחנו פועלים בצורה הדרגתית להעלות כמה שניתן את שיעור התעסוקה ולשלב את הנשים הערביות בשוק העבודה כדי לעמוד ביעד הזה והיינו מאוד שמחים שאפילו מעבר לכך.

<מיכל צוק: גם אני, כשאני לכאורה נמדדת מצד הממשלה רק על שיעור תעסוקה, העולם של התעסוקה הוא הרבה יותר מורכב ואנחנו בהחלט מסתכלים גם על הנושא של משרות חלקיות.

<מיכל צוק: ושם, כן, שיעור תעסוקה שלמ"ס בודק עובד/לא עובד, בגדול, אני קצת לא מדייקת במינוחים המדויקים, אבל בגדול האם בן אדם עובד או שהוא לא עובד.

<מיכל צוק: אנחנו בהחלט מסתכלים בכל העשייה שלנו, ואני חייבת לציין את שיתוף הפעולה עם איימן, עם הרשות לפיתוח כלכלי, אנחנו עובדים בצורה מאוד מסונכרנת ומתואמת כדי לקדם את הנושאים הללו, אנחנו מסתכלים גם על הדברים שהם מעבר לשיעור תעסוקה.

<מיכל צוק: אנחנו מסתכלים על המקצועות השונים ומנסים קודם כל למצות את הפוטנציאל, שכל אחת תוכל לעבוד בתחום במיצוי ההון האנושי שלה, של כל אחת ואחת, כמה שיותר, כדי שההשתכרות תהיה כמה שיותר גבוהה, מנסים לאפשר קידום בעבודה.

<מיכל צוק: כלומר הרבה פעמים נכנסים לשוק העבודה במשרות יותר תחיליות, בשכר יותר נמוך, לפעמים בעבודות לא מקצועיות והמערכות שלנו מאפשרות גם שדרוג ואנחנו עושים את זה, גם בהכשרות מקצועיות שבדרך כלל אנחנו נותנים אותן רק על מנת להכניס אנשים לשוק העבודה.

<מיכל צוק: בפרט במגזר הערבי יש לנו כלים כדי לאפשר גם את השדרוג.

<מיכל צוק: בהחלט מעניין אותנו גם הנושא של משרות חלקיות.

<מיכל צוק: אין ספק שהשלב הראשון הוא באמת להיכנס לשוק עבודה ולעבוד, אבל ככל שעובדים בהיקפי משרה משמעותיים יותר בהחלט הנושא הזה הוא משמעותי ואנחנו שמים גם עליו דגש.

<ח'אולה ריחאני: ובאיזה שכר גם.

<מיכל צוק: אמרתי, גם באיזה שכר.

<מיכל צוק: לחלוטין, אמרתי קודם, מיצוי פוטנציאל הון אנושי על מנת באמת לאפשר שכר כמה שיותר גבוה.

<מיכל צוק: זה בהחלט יעד שאנחנו שמים לעצמנו, שהוא לא נגזרת ישירה מהחלטות הממשלה, אבל אנחנו מסתכלים על הנושא הזה בצורה הרבה יותר רחבה והרבה יותר לעומק.

<מיכל צוק: לנושא של המעונות.

<מיכל צוק: הנושא של המעונות, והוועדה הזאת מלווה אותו כבר תקופה, הוא בהחלט נושא מאוד מורכב, לא רק במגזר הערבי.

<מיכל צוק: מהצד השני, מאחר שאנחנו מסתכלים על זה בצורה כוללת אנחנו בהחלט מנסים לשים דגש על המגזר הערבי.

<מיכל צוק: כפי שהשר ציין, יהיה לנו ויש לנו ייעוד תקציבי של 20% לרשויות במגזר הערבי.

<מיכל צוק: דיברנו על כל הקודם זוכה, כן, הרשות הערבית שתגיע ראשונה היא תגבר קודם כל על רשות ערבית אחרת.

<מיכל צוק: לעומת זאת אם באמת הבקשות יתמלאו וה-20% הזה יתמצה, הבקשות האלה עוברות ל-60% של האוכלוסייה הכללית ושם, כן, זה עדיין ב - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לשאול שאלה?

עאידה תומא סלימאן: היה רעיון כשדנו בנושא של מעונות יום, לפני שבועיים או שלושה, יש תכניות של הרשות ספציפיות, של 13, אם אני לא טועה, יישובים.

עאידה תומא סלימאן: האם לא חשבתם, דווקא, אם אנחנו רוצים לפתוח אופציות של תעסוקה לנשים ברשויות האלה, לבדוק מה מצב מעונות היום.

עאידה תומא סלימאן: אם כבר נותנים, לעשות מהתחלה מיפוי של המצב ולסנכרן את התכניות.

עאידה תומא סלימאן: אם אתם עוסקים בפיתוח מקומות עבודה והשקעה בנשים שייצאו למקומות עבודה למה לא לתת פתרון למחסום הנוסף שנקרא מעונות יום ולבדוק ספציפית.

עאידה תומא סלימאן: כלומר להיות יותר אקטיביים, מאשר רק לחכות למי שייתן לנו את התכניות הכי טובות, כי אותו עיקרון של הקודם זוכה יפעל גם בנושא הזה בין הרשויות המקומיות הערביות, בסופו של דבר.

<מיכל צוק: אז אני אגיד כך.

<מיכל צוק: קודם כל הכי נכון זה לעשות את כל הדברים ככה מדוקדק עד הסוף, אבל אנחנו, כמשרד הכלכלה, בתחום של בינוי מעונות יום אנחנו לא אלה שבונים.

<מיכל צוק: בעבר היו מבחני תמיכה והעסק לא עבד ולא היה מוצלח.

<מיכל צוק: עכשיו, כדי לייעל את התהליך הבירוקרטי המאוד לא פשוט שאנחנו חווינו והרשויות חוו והתנאים המאוד נוקשים שהיו במבחני התמיכה, מה שאנחנו באנו לעשות זה נוהל של תקצוב.

<מיכל צוק: נוהל של תקצוב, אנחנו קוראים לרשויות המקומיות.

<מיכל צוק: אני לא יודעת להכריח רשות מקומית לבוא אליי.

<מיכל צוק: למה אני אמרתי שאנחנו רוצים לעשות סוג של מִנהלת?

<מיכל צוק: אנחנו רוצים לצאת החוצה במכרז.

<מיכל צוק: אני כמובן לא אכנס לפרטים שלו ממש, אבל באופן כללי בהחלט אנחנו נותנים את הדעת על כך שיהיו בתוך המכרז הזה אנשים שיוכלו לסייע לרשויות החלשות יותר ושמתקשות, וכאן אני אומרת, גם במגזר הערבי, זה ממש יעד שלנו, להושיט את היד ולנסות לעשות את הנושא הפרו אקטיבי, לנסות לסייע בקידום של הנושאים, בין אם בהליכים היותר בירוקרטיים ואולי גם באופן מקצועי קצת מעבר, כדי לקדם את הנושא הזה.

<מיכל צוק: הוא מאוד מאוד חשוב לנו.

<מיכל צוק: הוא חשוב לכולנו בצורה משותפת - - -

יוסף ג'בארין: אבל המִנהלת רק למעונות יום?

<מיכל צוק: כן, הנושא של המִנהלת, זה סוג של מכרז, מאחר שהנושא של בינוי הוא נושא שיש בו מומחיות מאוד מאוד גדולה, אנחנו מצד אחד רוצים לתת שירות יותר טוב לרשויות, באופן הגשת הבקשות וקידום הבקשות, כי אני לא הייתי רוצה למצוא את עצמנו במצב שבו אנחנו מקצים משאבים ואנחנו מקצים משאבים מאוד מאוד גדולים לנושא ואחר כך שרשויות לא יבנו והכסף יירד לטמיון.

<מיכל צוק: אז אנחנו רוצים מִנהלת שתאפשר לכל הרשויות, לא רק לערביות, באמת לקבל שירות יותר טוב, לקדם קודם כל את הגשת הבקשות ולאחר מכן לבנות.

<מיכל צוק: בנושא של המגזר הערבי אנחנו נצטרך בתוך אותו גורם שיעבוד לתת טיפול ממוקד ואנחנו באמת על זה ברמת התכנון של הנושא עכשיו.

<מיכל צוק: אנחנו פתוחים לכל סיוע ולכל הערה, ב-א' או ב-ע' בנושא הזה של כל אחד שמכיר את ה - - -

עאידה תומא סלימאן: קודם כל שאלה.

עאידה תומא סלימאן: מִנהלת בטח עולה כסף, אם אתם מוציאים מכרז זה עולה כסף.

עאידה תומא סלימאן: הכסף הזה, התקציב הזה, הוא לקוח מהתכנית העיקרית של בניית מעונות יום או שזה תקציב נוסף שמוקצה לתכנית?

<מיכל צוק: זו שאלה מצוינת שאין לי כרגע תשובה לגביה, כי אנחנו עומדים בפתח, כידוע לכם, של דיונים תקציביים לקראת תקציב 2015-2016.

עאידה תומא סלימאן: אז אני מאוד מבקשת ומציינת את זה עכשיו, אנחנו נשלח מכתב בנושא הזה, שזה לא יהיה על חשבון בניית המעונות, שזה יהיה תקציב נוסף לתכנית הקיימת.

עאידה תומא סלימאן: לא למצוא דרך להוציא כסף מהתכנית שאמורה להגיע למעונות יום דווקא לכל מיני קבלני משנה שייעצו, שאני לא יודעת מה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר הכסף שמוקצה לבניית מעונות יום יישאר למעונות יום, לא יזוז.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאת תגידי לי 'אנחנו ננסה', אבל אנחנו מצדנו גם נלחץ בכיוון הזה.

<מיכל צוק: אני אשמח.

חנין זועבי: מה סדר הדברים?

חנין זועבי: חייבים גם לעזוב באיזה שהיא נקודת זמן.

עאידה תומא סלימאן: אז אנחנו נשמע - - -

<מיכל צוק: - - - נמצאת כאן

<מיכל צוק: מטעם משרד הכלכלה - - -

חנין זועבי: אז אנחנו נשמע, כי היא צריכה גם ל - - -

עאידה תומא סלימאן: יש גם את איימן שבעצם - - -

חנין זועבי: אבל לפני שתעזוב, אנחנו רוצים לשאול אותה כמה שאלות.

<מיכל צוק: נמצאת כאן גב' אלה אייל בר דוד, היא מנהלת - - -

עאידה תומא סלימאן: אלה יכולה לספק את התשובות?

עאידה תומא סלימאן: כי אנחנו רגילים בוועדות שבאים, יוצאים ואומרים לנו 'נשאר אלמוני', ואלה, תסלחי לי, זה לא אישי, ואז כשמתחילים לשאול את השאלות מתברר שאין להם את התשובות.

עאידה תומא סלימאן: אלה תוכל לספק את כל התשובות?

<מיכל צוק: אני מעריכה שברמת פירוט בנושא מעונות יום זה פחות בתחומי האחריות של אלה, אם תגידו את הנושאים אז אני אוכל להגיד לכם, אבל גם אם יש שאלה שלא תקבל מענה אני מתחייבת שאם נקבל אותה בצורה מסודרת אנחנו נעביר התייחסות מסודרת.

<מיכל צוק: הנושא הזה חשוב לנו.

עאידה תומא סלימאן: אני רציתי רק להגיד שזה ידחה קצת את הדיווח של מר איימן סיף.

עאידה תומא סלימאן: אם יש שאלה דחופה שרוצים להעלות אותה עכשיו למעונות יום - - -

חנין זועבי: לא דווקא למעונות יום.

עאידה תומא סלימאן: לאו דווקא למעונות ליום.

עאידה תומא סלימאן: אז יכולים לשמוע קודם את הסקירה, אני מעדיפה לשמוע את הסקירה של מר איימן סיף, כי בעצם הרבה מהתכניות או רוב התכניות שקשורות זה בשיתוף פעולה ובאחריות שלך.

עאידה תומא סלימאן: את רוצה להמשיך גם מה בדיוק המשרד עושה מעבר לתכניות עם מעונות יום, אבל בואי ננסה באמת לקצר.

<מיכל צוק: אני אתן רק את הכותרות המרכזיות.

<מיכל צוק: אנחנו באמת פועלים, בשיתוף עם הרשות בצורה מאוד מאוד רחבה.

<מיכל צוק: בתחומים שמוגדרים בתעסוקה יש לנו רשת שלמה של מרכזי הכוון שאני מניחה שאתם מכירים, ושאתה תידרש אליהם בסקירה, בצורה מאוד רחבה.

<מיכל צוק: זה גם במגזר הערבי, זה גם במגזר הבדואי דרום, דרוזים - - -

עאידה תומא סלימאן: כל הערבים.

<מיכל צוק: כן, בכל החברה הערבית פועלים היום מרכזי הכוון שמרכזי ההכוון בעצם זה עוגן מאוד משמעותי שלנו ביכולת לתת שירות בתוך הקהילות שעושה שני דברים.

<מיכל צוק: האחד, פונה לקהילה ועושה את הריצ'ינג אאוט, פונה לקהילה ומביא אותה לתוך המרכז ומזהה את החסמים של הפרט, כל פרט ופרט, וגם הרבה פעמים ברמה הקהילתית, מה נדרש כדי שאדם יוכל לצאת לעבודה, האם נדרש איזה שהוא אבחון, האם נדרשים כישורים רכים של מיומנויות של להתראיין או כישורי מחשב, או שפה, הרבה פעמים, הכשרות מקצועיות וכיוצא בזה.

<מיכל צוק: מהצד השני קשר עם המעסיקים.

<מיכל צוק: הרי בסופו של יום אנשים לא יועסקו אם לא נעשה את הקשר הזה וזה מרכזי ההכוון עושים כשאנחנו ביתר הפעילות של המשרד מאוד מאוד מנסים לסייע לדבר הזה, בין אם זה במשאבים של הכשרות מקצועיות במגוון כלי סיוע, בין אם זה בנושאים אחרים, אם זה אזורי תעשייה שהמשרד עושה, אם זה נושאים של יזמות ועידוד של עסקים קטנים ובינוניים, נושאים של שילוב בתעשייה של היי טק, כי מדובר כאן על שכר גבוה, אנחנו מפעילים תכנית היום באמת כדי לעודד את הנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: מיכל, אני רוצה להגיד משהו.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר מעבר לסקירה הכללית של התכניות, כי אנחנו כבר קיבלנו הרבה סקירות כאלה, גם בוועדה וגם במקומות אחרים.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה יותר סטטיסטיקה ברורה ומספרים.

עאידה תומא סלימאן: מרכזי הכוון מקצועי, כמה נשים נהנות מהפעילות של המרכזים האלה?

עאידה תומא סלימאן: כי בעצם המרכזים האלה הם מרכזים גם לגברים וגם לנשים.

עאידה תומא סלימאן: כמה נשים עברו את התכנית, אבל גם קיבלו השמה וכמה הן מתמידות בעבודה?

עאידה תומא סלימאן: כי זה בסופו של דבר מה שיכוון.

<מיכל צוק: אני רק אגיד ככה, הנתונים האלה נמצאים בצורה מאוד מפורטת, אנחנו בהחלט מודדים את זה, אנחנו שמים לנו יעדים ודגש גם בתוך המרכזים על האוכלוסייה הנשית, על כמות המשתתפות, אנחנו מודדים גם את הנושא של התמדה בעבודה.

<מיכל צוק: זו הרי לא חוכמה להכניס מישהו ולעשות מין דלת מסתובבת.

<מיכל צוק: אנחנו מנסים ליצור בהקשר הזה שינוי אמיתי.

<מיכל צוק: המספרים המדויקים ממש, אלה תוכל לפרט בפניכם, מדובר על אלפי נשים.

עאידה תומא סלימאן: דבר נוסף, לפי התכנית הממשלתית אתם אמורים להגיע לסבסוד 7,000 ילדים במעונות יום.

<מיכל צוק: במגזר הערבי.

עאידה תומא סלימאן: אתם לא הגעתם ליעד הזה, נכון?

<מיכל צוק: למיטב זיכרוני יש בשנה כ-6,500 ילדים, אבל הנתונים המדויקים לא מולי, אז אם אני לא מדייקת אנחנו נעביר לכם במדויק.

עאידה תומא סלימאן: אחר כך אנחנו נשמע על החינוך הטכנולוגי שהוא חלק מהתכנית, שגם שם ראיתי שלא הגיעו למספר.

עאידה תומא סלימאן: האם אפשר להגיד, גב' אלה, שהגעתם ליעד של 16,250 משתתפות ומשתתפים במרכזי ההכוון המקצועי?

<אלה אייל בר דוד: כן, אנחנו גם עברנו את היעד הזה כבר, הנתונים שהוגשו לנו הם נתונים מאוגדים על כל שנת 2014, אנחנו כבר במחצית 15', הנתונים שלנו עברו את היעד הזה.

<אלה אייל בר דוד: אנחנו היום עומדים על כמעט 20,000 משתתף ומשתתפת.

<אלה אייל בר דוד: בממוצע בין התכניות אחוז הנשים שמגיעות למרכזי ההכוון הוא כ-60%, יש תכנית אחת שהם טיפה יותר גבוהים, תכנית אחת שהם טיפה יותר נמוכים.

<אלה אייל בר דוד: כפי שאמרנו, זה ארבע תכניות שונות.

<אלה אייל בר דוד: מבחינת השמות, אחוזי ההשמות הם מאוד גבוהים, אנחנו עברנו את ההשמה ה-10,000 כבר.

<אלה אייל בר דוד: אנחנו נצא בזה בפרסום ובעיניי זה משהו מאוד מרגש.

עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת מעל ל-60% ממשתתפי התכנית הם כבר - - -

<אלה אייל בר דוד: אנחנו עומדים על 54% השמה בממוצע בין התכניות, שזה אחוז השמה, אני חייבת להגיד יפה, לעומת כל מה ששיערנו שהתכנית הזאת - - - בתכנית הזאת אחוז ההשמה שנקבע הוא 40%, כי הסתכלנו על תכניות בהקשר הזה בעולם, ניסינו ללמוד ממה שנעשה בפיילוטים וקבענו אחוז של 40% ואנחנו נמצאים היום ב-54%.

עאידה תומא סלימאן: איזה סוגי הכשרה ואיזה סוג של יישום?

עאידה תומא סלימאן: מה בדיוק ההשמה?

עאידה תומא סלימאן: כלומר אחוזי משרה, סוג העבודה, הכשרות שקיבלו או מקבלים.

<אלה אייל בר דוד: מרכזי ההכוון התעשייתי, מרכזי ריאן, אני לא יודעת אם מי מכם היה בהם, ביישובים השונים, חשוב להגיד, הם משרתים לא את כל החברה הערבית עדיין, אנחנו מאוד מאוד רוצים להתרחב, חשוב לי להדגיש את זה, אנחנו כרגע משרתים 67 יישובים דרך 21 מרכזים ואנחנו מאוד מאוד רוצים, אנחנו מרגישים את השינוי שכל מרכז מצליח לייצר ולהיכנס.

<אלה אייל בר דוד: החבר'ה שעובדים הם כמובן מתוך הקהילה הערבית, או הבדואית או הדרוזית בהתאמה, והם באמת מצליחים לעשות שינוי.

<אלה אייל בר דוד: זה היה חשוב לי להגיד כהקדמה.

<אלה אייל בר דוד: לגבי סוגי ההכשרות, אנחנו נעים על כל המנעד של ההכשרות, אם זה אישה שלא יודעת לדבר עברית ולא יודעת להציג את עצמה, אז כמובן ברמה הראשונית איזה שהוא משולש של הכשרות רכות, של כישורים טכנולוגיים, כישורי מחשב בסיסיים שהיום הם משהו הכרחי להיכנס לעבודה, בוודאי עברית.

<אלה אייל בר דוד: זה נע בין המרכזים, רמות העברית.

<אלה אייל בר דוד: למשל בפיילוט במזרח ירושלים אנחנו מדברים על רמות עברית של אולפן ממש ובמקומות אחרים זה יכול להיות יותר עברית תעסוקתית בהיקף של 60 שעות.

<אלה אייל בר דוד: כמובן ברמת ההכשרות המקצועיות אנחנו עובדים בכל הכלים שיש גם לממשלה להציע, מההכשרות הכי כבדות שלוקחות שנים של הכשרה.

<אלה אייל בר דוד: ההשכלה הכי גבוהה שאנחנו מציעים, במרכאות, בקשר של המרכזים, זה כמובן - - - אני אפריד, בין ההשכלה שהיא יותר הכשרתית, שזה הנדסאים, שזה לימודים של שנתיים, ממש מקצוע, כל הרצף של ההכשרות המקצועיות - - -

עאידה תומא סלימאן: יש רק את התכנית של 30, נכון?

<אלה אייל בר דוד: לא, 33 מיליון שקל, המטרה שלנו השנה להגיע ל-100 משתתפים בכל מחזור.

עאידה תומא סלימאן: כמה מתוכם נשים?

עאידה תומא סלימאן: אם זו ההכשרה הכי כבדה, כמה נשים השתתפו בהכי כבד?

<אלה אייל בר דוד: להנדסאים בשנה שעברה נכנסו למיטב זיכרוני 18 נשים מתוך 59.

<אלה אייל בר דוד: אבל, שוב, אני אבדוק לך את זה במאה אחוז ואתן לך מספרים מדויקים.

<אלה אייל בר דוד: אבל זו הפנייה אחת.

עמיר פרץ: יש לכם יעדים שאתם קובעים לחפיפה בין ההשמה לבין היישום?

<אלה אייל בר דוד: כל מי שעובר הכשרות, למשל, אחוזי ההשמה שלו יותר גבוהים.

עמיר פרץ: אבל יש פער בין סוג ההכשרה ליישום?

עמיר פרץ: או שזו הכשרה כללית שמיושמת - - -

<אלה אייל בר דוד: לא, אנחנו נותנים הכשרות ספציפיות, על כל מנעד ההכשרות שקיים במדינה, אם זה דרך קורסים מקצועיים, אם זה דרך הכשרות מקצועיות.

עמיר פרץ: פרטי, קורס כמו מה?

<אלה אייל בר דוד: למשל בצפון היה צורך מאוד מאוד גדול בתחומי הטבחות והקונדיטאות, שזה גם ספציפית הכשרה שמאוד מתאימה לנשים, גם אם הן משתלבות במלונות, במסעדות - - -

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת מאוד מתאימה לנשים?

עמיר פרץ: רוב השפים בתכניות בטלוויזיה זה גברים.

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת?

עאידה תומא סלימאן: איזה משפט מחץ נתת, 'מאוד מתאימה לנשים'.

עאידה תומא סלימאן: זאת הבעיה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד לך שאני הובלתי אותך בדיוק - - - כששאלתי איזה סוג של הכשרות ואיזה סוג של השמה, זו לא הייתה שאלה נאיבית, אני מודה ומתוודה.

עאידה תומא סלימאן: זאת לא הייתה שאלה נאיבית, כי אני יודעת איזה סוג של הכשרות לרוב קיים, לפחות בצפון.

עאידה תומא סלימאן: אז בואו נקבל מידע יותר ספציפי.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע אם 60% מהמשתתפים במרכזי ריאן, כמה מתוכם, מה-60% האלה, משתתפים בהכשרות כבדות משקל, מה שאת אמרת, וכמה מהאחוז הזה משתתף בקונדיטוריה ובניית ציפורניים, לא שאני מזלזלת, ואני אשרוד את הכול.

עאידה תומא סלימאן: כאילו, בסדר.

עאידה תומא סלימאן: אבל כמה גם מההשמה היא השמה מתוך ההכשרות הכבדות וכמה ההשמה היא מתוך העיסוקים שדיברנו עליהם.

עאידה תומא סלימאן: באמת, לתת לנו פעם אחת תמונה ברורה מה קורה.

<אלה אייל בר דוד: אין בעיה.

<אלה אייל בר דוד: אני מתנצלת, אני אגיד ככה, האמירה שאנחנו מקבלים מהמרכזים זה שאין מספיק הכשרות שמתאימות לנשים, בגלל זה יצאה לי האמירה הזאת.

<אלה אייל בר דוד: חשוב לי להגיד, אנחנו מאוד מכוונים למקצועות טכנולוגיים לנשים, איימן יודע את זה, אנחנו מדברים על זה הרבה, אנחנו פתחנו תכנית להכוון תעסוקתי להשכלה גבוהה בדגש על מקצועות טכנולוגיים והשתתפות במקצועות טכנולוגיים.

<אלה אייל בר דוד: אנחנו עובדים על פתיחה של כל הרצף מרמה של בדיקות תוכנה, מרמות של שילוב בחברת תקשוב - - -

עאידה תומא סלימאן: אלה חלק מהתכנית עם שתי העמותות, חברות, צופן ו-ITWorks, בואי נתמקד בריאן, במרכזי - - -

<אלה אייל בר דוד: אוקיי.

<אלה אייל בר דוד: חברות ההיי טק - - -

עאידה תומא סלימאן: תנסי לתת לי תשובה.

עאידה תומא סלימאן: את יכולה להגיד לי, 'אין לי סטטיסטיקה כזו', אבל תגידי לי.

<אלה אייל בר דוד: אני יכולה להגיד לך בגדול.

<אלה אייל בר דוד: בגדול אנחנו מדברים על הכשרות טכנולוגיות בערך ברמה של 40%, מתוך ההכשרות זה הכשרות טכנולוגיות שנעות על כל הרצף, כמו עיבוד שבבי, אני כן אומרת, ההשתתפות של נשים זה פחות, כי זה פחות משאלת לב וכמו שמיכל אמרה, אנחנו מאוד מנסים שנמצא את המקום שבו משאלת הלב של הפרט, כשהוא בא, משתלבת עם איזה שהוא מקצוע שגם יוכל לספק לו פרנסה אבל גם להשתלב במה שהוא רוצה.

<אלה אייל בר דוד: דרך אגב, זה גם באוכלוסייה היהודית, חשוב להגיד, זה באוכלוסייה הכללית בעולם.

<אלה אייל בר דוד: נשים פחות משתלבות במקצועות טכנולוגיים.

<אלה אייל בר דוד: אנחנו מאוד מאוד מנסים לתמוך, אנחנו שמנו למשל יעד רק על התכנית של ITWorks וצופן, שמנו יעד של 20% נשים לכל הפחות, זאת אומרת הם לא יוכלו - - -

עאידה תומא סלימאן: לפתוח קורס אם אין להם 20%.

<אלה אייל בר דוד: לפחות, בהקשר הזה, חד משמעית.

<אלה אייל בר דוד: ואנחנו נעלה, אנחנו עוד נעלה.

עאידה תומא סלימאן: על השמה.

עאידה תומא סלימאן: באיזה מקצועות ההשמה.

<אלה אייל בר דוד: כן.

<אלה אייל בר דוד: שוב, אנחנו פותחים את כל המגוון.

<אלה אייל בר דוד: יש נשים שמשרת הפתיחה היא המשרה שגם תשפר את המצב בבית, אבל אנחנו נעים על כל הרצף.

<אלה אייל בר דוד: היו לנו השמות מאוד מאוד מוצלחות, גם של נשים בחברות תעשייה, במפעלים.

<אלה אייל בר דוד: הרבה נשים, דרך אגב, בוחרות עם ההשכלה וההכשרה שנתנו להם, אנחנו עובדים מאוד טוב עם כל הסוכנות ומה שקורה בתחום היזמות ואז הן פותחות עסק משלהן.

<אלה אייל בר דוד: זה גם עם המון המון תמיכה, כמו שהשר ציין, של המיקרופייננס, של ההלוואות, שזה מבחינתנו גם השמה.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה ומתוודה, לא יצאתי יותר חכמה בנושא הזה, לא קיבלתי שום מידע ספציפי.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שמר איימן סיף יספק לי קצת מהתשובות לשאלות הללו.

<איימן סיף: בוקר טוב לכולם.

<איימן סיף: ברשותכם, קודם כל לגבי הנתונים, הסוגיה של נשים ושילוב נשים בשוק העבודה בשנים האחרונות, כפי שאתם שמים לב, זה באמת קיבל ביטוי וזה נמצא בסדר עדיפות של הממשלה.

<איימן סיף: הדבר גם התבטא בקבלת החלטות לא מעטות, מתוקצבות, ליישום היעד הממשלתי שהוזכר כאן.

<איימן סיף: הנתונים מדברים בעד עצמם, יש שיפור בשיעור התעסוקה של נשים ערביות.

<איימן סיף: ודרך אגב, שמתם לנו כאן על השולחן דפים של הממ"מ של הכנסת, שגם מדבר על 33% שיעור תעסוקה של הנשים.

<איימן סיף: אז אלה לא רק נתונים של משרד הכלכלה ושלנו, זה גם של הכנסת, שמדברים על אותו שיעור.

עאידה תומא סלימאן: אבל זה השתתפות.

<איימן סיף: לא, שיעור תעסוקה של נשים ערביות 33%.

<איימן סיף: זה הנתון שכולם - - -

עאידה תומא סלימאן: גם משרות חלקיות.

חנין זועבי: גם משרות ארעיות.

חנין זועבי: כלומר הנתון אומר 33% מהנשים מועסקות מהשנים 2012 עד 2013.

חנין זועבי: אתם בודקים רק שנה אחת אחורה, לא בודקים משרה יציבה, הם בודקים את השנה האחרונה.

חנין זועבי: צריכים אפילו לשנות את שיטת הבדיקה בלמ"ס.

<איימן סיף: לגבי הנתונים, יש באמת שיפור בשיעור התעסוקה של הנשים הערביות.

<איימן סיף: אני רוצה לציין עוד נתון אחד שהוא מאוד מאוד מעניין, קשור גם כן לנשים ערביות, זה בעצם שיעור ההשכלה הגבוהה, הנשים הערביות בעלות תואר אקדמי וזה עלה בצורה מאוד מאוד יפה משנת 2005.

<איימן סיף: השיעור היה 8%, נשים ערביות בעלות תואר אקדמי וב-2014 אנחנו מדברים כבר על 13%.

<איימן סיף: הנשים הערביות עברו את הגברים הערבים בנושא של בעלות על תואר אקדמי, 12% בקרב הגברים הערבים.

<איימן סיף: מה שאני רוצה להגיד, שיש שינוי חיובי בכל מה שקשור לעולם התעסוקה ולעולם ההשכלה של נשים ערביות.

<איימן סיף: יחד עם זאת אנחנו לא יכולים להסכים, כשמשווים את זה מול המגזר היהודי, שיעור תעסוקה של 70% ושיעור ההשכלה הגבוהה עומד על30%.

<איימן סיף: אז הפערים הם עדיין גדולים, שלא נבוא ונגיד שעשינו את העבודה, יש לנו באמת עוד הרבה עבודה לעשות.

<איימן סיף: ברשות

<איימן סיף: כם אני אעשה סקירה מהירה של מה התכניות הממשלתיות שהובלנו בשנים האחרונות ואני אדבר גם על היישום של הדברים האלה ופחות הסבר על התכניות.

<איימן סיף: אז ככה, בשנים האחרונות, בשנת 2012 הובלנו תכנית מאוד מאוד גדולה של 730 מיליון שקל, יחד עם משרד הכלכלה, יחד עם כמה משרדים אחרים, על מנת לשלב כ-50,000 אזרחים ערבים עם דגש על נשים בשוק העבודה.

<איימן סיף: אני יחד עם מיכל צוק יושבי הראש של ועדת ההיגוי ליישום ההחלטה הזאת, היא כוללת מגוון רחב של תכניות.

<איימן סיף: אני יכול להזכיר את הסוגיה של ההכוון להשכלה גבוהה, זה 20 מיליון שקל שאנחנו מטמיעים אותם במרכזי ההכוון התעסוקתי.

<איימן סיף: התכנית הזאת גם מוטמעת בתוך מרכזי ההכוון התעסוקתי.

<איימן סיף: יש את הסוגיה של אשת חיל, יושבים כאן נציגים של משרד הרווחה והעמותה בעצמי, שמפעילה את התכנית הזאת.

<איימן סיף: הקצינו לזה 45 מיליון שקלים.

<איימן סיף: יש היום כ-1,140 נשים ערביות בתכניות האלה ואני מאמין שהנציגים של אשת חיל ידברו על זה.

<איימן סיף: העמקת הסבסוד למעונות יום, זה גם היה חלק מהתכנית הזאת.

<איימן סיף: צריך להבין, אישה במדינת ישראל, רק אם היא עובדת 36 שעות יכולה להיות זכאית לסבסוד.

<איימן סיף: במגזר הערבי, בגלל התכנית הזאת, הורדנו את זה ל-24 ויש גם ניצול של הדברים האלה.

<איימן סיף: השלמת השכלה, עם משרד החינוך, יש היום כ-300 נשים שסיימו את הקורס הזה ואנחנו פותחים עכשיו עוד כיתות לעוד 300 נשים.

<איימן סיף: החינוך הטכנולוגי, שדיברת עליו, 75 מיליון שקל הקצינו למשרד הכלכלה ו-75 מיליון שקל הקצינו למשרד החינוך.

<איימן סיף: גם שם יש לנו מאות צעירות ערביות שעוברות בימים אלה את התכניות השונות בתחום של החינוך הטכנולוגי.

עאידה תומא סלימאן: זה כ-1,200 למרות שהמטרה הייתה להגיע ל-2015 עם 3,000.

<איימן סיף: את צודקת, היה שם עיכוב בהתחלה של התכנית, בעיקר של משרד החינוך, אני לא יודע אם הם נמצאים כאן, אבל אני מניח שמשרד החינוך ידווח על זה ויראה את הביצועים של התכנית הזאת.

<איימן סיף: אלה המרכיבים העיקריים של התכנית הזאת, של 4193.

<איימן סיף: אני חייב להגיד, עאידה - - -

עמיר פרץ: כמה התקציב הכולל שלה?

<איימן סיף: 730 מיליון שקל לחמש שנים.

עמיר פרץ: כמה יושם?

<איימן סיף: 85% בשנים 2012-2015.

עמיר פרץ: לא, איך הצלחתם לחלק?

עמיר פרץ: באופן שוויוני, או שבשנה הראשונה הוצאתם את הכול?

<איימן סיף: פחות או יותר זה מחולק שווה בשווה בין השנים.

עמיר פרץ: מה החלק המנהלתי של התכנית, כמו שהיושבת ראש אוהבת לשאול?

<איימן סיף: כמעט ולא היה חלק מנהלתי.

<איימן סיף: אנחנו מעבירים למשרד החינוך, למשל, לחינוך טכנולוגי, אז רוב הפעילות היא פעילות עבור הבנות, אין מִנהלת, אין עלויות של מִנהלות.

<איימן סיף: כך גם לדעתי ברוב המשרדים האחרים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שיש שני דברים שהייתי רוצה לשאול עליהם.

עאידה תומא סלימאן: דבר ראשון, לפני שבוע דנו בתקציב מגדרי, אני חושבת שתכנית שיש בה 730 מיליון שקל כדאי לדעת מה החלק המגדרי, האם יש חלוקה מגדרית, האם יש הקצבה מסוימת שאנחנו אומרים מהתחלה, זה מכוון כלפי נשים ערביות, במיוחד שהן מוקד ההתעניינות בשנים האחרונות בעניין התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: זה דבר ראשון, האם קיים דבר כזה או לא.

עאידה תומא סלימאן: והאם יש מדדים ברורים, כי אחד מהדברים שאני רואה שאתם מתקשים לספק תשובות עליהם זה סטטיסטיקה.

עאידה תומא סלימאן: כל תכנית, כמה נשים נהנות מהתכנית הזו, כמה שילבנו נשים בתכנית הזו, או כמה נשים באמת עברו השמה.

עאידה תומא סלימאן: והדבר האחרון, קראתי באיזה שהוא מקום על עניין של השמה לאקדמאים ואקדמיות, שזה עבר דרך עמותת קו משווה, נכון?

<איימן סיף: כן.

עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר אחרי אולי ארבע שנים, ההשמה שם הייתה של 1,080, משהו כזה.

עאידה תומא סלימאן: האם זה היה שווה את ההשקעה שהושקעה בעמותה הזו כדי להשיג בסופו של דבר השמה שאמורה להיות הכי קלה, לאקדמאים ואקדמיות, וכמה מתוכם הן נשים, מתוך ה-1,000 האלה.

עאידה תומא סלימאן: כי נכון, לפעמים זה לא כסף מנהלי, זה כסף שעובר דרך תקצוב אחר, שבסופו של דבר מסתכם במנהלי.

<איימן סיף: לגבי התכנית 4193, 730 מיליון שקל, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, עיקר התכנית, עאידה, כוונה לנשים ערביות.

<איימן סיף: זאת אומרת רוב מוחלט של התכנית מכוון לנשים ערביות.

<איימן סיף: כפי שאמרנו כאן, הנתונים, כמו למשל בחינוך הטכנולוגי, זה רק לנשים ערביות, במשרד החינוך זה רק לנשים ערביות.

<איימן סיף: יזמות זה רק לנשים ערביות.

<איימן סיף: חלק גדול מהתכניות האלה זה רק לנשים.

<איימן סיף: לגבי הנתונים, עאידה, הכנו גם כאן מסמך, העברתי לך את זה גם במייל, אתמול.

<איימן סיף: יש לנו שם מספרים של כמה משתתפות יש בכל תכנית, מה היעדים שלנו והנתונים האלה נמצאים.

<איימן סיף: לגבי הסוגיה של קו משווה, זה לא חלק מהתכנית הזאת, זה joint venture שעשינו עם קו משווה בשנים האחרונות.

<איימן סיף: היו כמה הישגים ל-joint venture הזה, זה גם שינוי המודעות בקרב מעסיקים לקליטה של אקדמאים ערבים, דבר שלא היה קיים לפני חמש שנים וגם הסוגיה של ההשמות.

<איימן סיף: בשנה האחרונה הם שינו את שיטת ההשמות, הם לא עושים את זה בעצמם, הם עושים את זה דרך חברות השמה ולכן המספר שאנחנו מדברים עליו, 1,000, הוא המספר הסופי.

<איימן סיף: אבל ברשותכם, אני רוצה לחזור לדברים העיקריים שקידמנו בשנים האחרונות, כי אמרתם שיש לי כמה דקות לעשות את הסקירה, אז חשוב לי לדבר על עוד כמה דברים מרכזיים.

<איימן סיף: אני רוצה לדבר על סוגיה של תחבורה ציבורית.

<איימן סיף: תחבורה ציבורית היא בעיה אקוטית ביישובים הערביים.

<איימן סיף: לא הייתה קיימת תחבורה ציבורית נאותה עד 2010, למעט בנצרת ואולי בעוד יישוב אחד או שניים.

<איימן סיף: מ-2010 התחלנו להכניס בכל תכניות הממשלה שלנו תקציבים להפעלת תחבורה ציבורית ביישובים ערביים ופה יש באמת שיפור מאוד מאוד מרשים, חיובי, בהפעלת תחבורה ציבורית בתוך היישובים הערביים.

<איימן סיף: יש לנו נתונים לגבי משתמשים בתחבורה ציבורית ביישובים הערביים.

<איימן סיף: דרך אגב, הנשים הן באמת קהל מאוד מאוד חשוב שמשתמש בתחבורה הציבורית, גם להגעה לעבודה וגם להגעה להשכלה וכו'.

<איימן סיף: מרכזי הכוון תעסוקתי, דיברנו על זה, אז אני לא ארחיב על זה בזמן הקצר שיש לי.

<איימן סיף: יש כלי מאוד מעניין לדבר עליו, כלי שנקרא מסלול תעסוקה במשרד הכלכלה, שנותן סבסוד שכר למעסיקים שקולטים עובדים מקרב האוכלוסייה הערבית.

<איימן סיף: בשלוש השנים האחרונות משרד הכלכלה הצליח, באמצעות המסלול הזה, לייצר יותר מ-3,000 מקומות עבודה.

<איימן סיף: לפחות 50% ממקומות העבודה האלה זה נשים ערביות.

<איימן סיף: הדבר הנוסף שאני רוצה לדבר עליו כאן בעולם הזה של היזמות, קרן הלוואות זעירות.

<איימן סיף: חברת הכנסת חנין זועבי הייתה שותפה למהלך הזה.

<איימן סיף: הקמנו ביחד עם הסוכנות לניהול עסקים במשרד הכלכלה וקרן קורת, קרן הלוואות בהיקף של 21 מיליון שקלים, שנותנות הלוואות זעירות לנשים ערביות.

<איימן סיף: בשלוש השנים האחרונות הצלחנו לתת יותר מ-3,200 הלוואות לנשים ערביות שרובן המוחלט פתחו עסקים בתוך הבית.

<איימן סיף: גם החלטנו להרחיב, בגלל ההצלחה של התכנית הזאת, את ההתקשרות לעוד שלוש שנים על עוד 23 מיליון שקלים.

<איימן סיף: דברים נוספים שאני רוצה לעדכן לגביהם זה המגזר הציבורי ושילוב במגזר הציבורי.

<איימן סיף: יושב נאדר אלקאסם מהנציבות ויש עוד נציגות מהנציבות, הם יכולות לדווח על השילוב של הערבים בשירות המדינה.

<איימן סיף: הנציבות היום מדווחת על יותר מ-9% עובדים ערבים בשירות המדינה ואני מניח שהנציבות תוכל להרחיב בנושא הזה.

<איימן סיף: דבר אחרון שאני רוצה לציין - - -

עאידה תומא סלימאן: אחוז הנשים הערביות לא עובר את ה-2%, מתוך ה-9%.

עאידה תומא סלימאן: 9% זה כלל הערבים בשירות המדינה ו - - -

תמר זנדברג: אבל מתוך כלל המועסקים הערבים והערביות בשירות המדינה, כמה מהן ערביות?

<איימן סיף: שליש.

<איימן סיף: פחות משליש.

עאידה תומא סלימאן: פחות משליש.

עאידה תומא סלימאן: זה הגיע ל-4%?

<קריאה: 4%.

תמר זנדברג: 4% מתוך ה-9%?

תמר זנדברג: כלומר בערך 40%?

חנין זועבי: עאידה, ההערה נכונה, להוריד את החינוך.

עאידה תומא סלימאן: זה כולל החינוך?

<איימן סיף: זה בלי חינוך.

<איימן סיף: רק דבר אחרון ועם זה אני אסיים.

<איימן סיף: אני מסיים בנושא של ההשכלה הגבוהה.

<איימן סיף: גם בתחום של ההשכלה הגבוהה נעשתה השקעה מסיבית בשנים האחרונות.

<איימן סיף: יש תכנית חומש של 300 מיליון שקל שמטרתה להנגיש את האוכלוסייה הערבית להשכלה הגבוהה וראינו באמת את השיפור ברמת ההשכלה של האוכלוסייה הערבית, עם דגש על הנשים.

<איימן סיף: פרויקט אחרון שהקמנו, יחד עם מל"ג ות"ת, משרד החינוך ומשרדים אחרים, קרן אירתקא, שזו קרן למלגות שנותנת מלגות לסטודנטים הערבים, נותנים 650 מלגות, 10,000 שקל בשנה.

<איימן סיף: זו כבר השנה השנייה שאנחנו מחלקים את המלגות האלה.

<איימן סיף: זאת אומרת יש לנו היום 1,300 מלגות שכבר חילקנו בשנתיים האחרונות.

<איימן סיף: אם אני זוכר נכון את האחוז, כמעט 54%, 55% ממי שמקבל את המלגות האלה הן מהנשים הערביות.

זאב בנימין בגין: מכינות קדם אקדמיות?

<איימן סיף: אלה סטודנטים שלומדות בשנה הראשונה שלהן לפי שני קריטריונים, מצב סוציו אקונומי ותחומי לימוד.

<איימן סיף: אנחנו רוצים לעודד אותן ללמוד מקצועות שיש להם ביקוש בשירות העבודה.

זאב בנימין בגין: בתכנית של המל"ג יש הנגשה באמצעות מכינות.

<איימן סיף: נכון, בהחלט כן.

זאב בנימין בגין: ושם זה מתקדם?

<איימן סיף: שם זה מתקדם וזה עובד ויש גם נשים שמשתתפות במקומות האלה.

עאידה תומא סלימאן: תודה על הסקירה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו גם נשמע נציגים אחרים אחר כך, אבל אני רוצה לתת לחברי הכנסת שרוצים להתייחס, כי יכול להיות שהם אולי יצטרכו לצאת.

עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת, אני מנחשת, אני מקווה שתישארו איתנו.

עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת חנין זועבי.

חנין זועבי: אני לא אוהבת לקלקל את החגיגה.

עאידה תומא סלימאן: לא, עוד אין חגיגה.

עאידה תומא סלימאן: עוד לא התחלנו את החגיגה, אל תדאגי.

חנין זועבי: קודם כל אני רוצה להתחיל בנקודה שאני מתעקשת עליה כל הזמן והיא הלוגיקה של הגישה לעניין העלאת אחוז תעסוקת נשים ערביות.

חנין זועבי: מדברים יותר על הכשרת הון אנושי, על תחבורה, על מעונות, ופחות על יצירת מקומות עבודה.

חנין זועבי: אני לא מצליחה, בשש השנים שאני נמצאת פה, להבין את ההיגיון הזה.

חנין זועבי: גם אם אנחנו מעלים את ההון האנושי על ידי הכשרה אנחנו יותר מעלים את התסכול מאשר את אחוז ההשמה, מאשר אחוז התעסוקה בפועל.

חנין זועבי: ההיגיון הזה, לפני הנתונים אפילו, צריכים לשנות.

חנין זועבי: אי אפשר.

חנין זועבי: ההיגיון הזה מוביל אותנו לאותה נקודה, שאנחנו לא מגיעים למטרה ואנחנו גם לא מאמינים לנתונים, לא בגלל שהם נתונים שקריים, אלא בגלל שהם נתונים חלקיים.

חנין זועבי: לא מדברים על משרות יציבות, לא מדברים על משרות מותאמות לכישרונן של הנשים.

חנין זועבי: יש הזנה בכפייה עכשיו ולפעמים יש עבודה בכפייה, כלומר כופים על אנשים לעבוד במשרה שהיא לא מותאמת, לא לכישורים שלהם ולא לנטייה.

עאידה תומא סלימאן: ולא להשכלה לפעמים.

חנין זועבי: זהו, לא להשכלה, לא לכישורים ולא לנטייה שלהן.

חנין זועבי: אז קודם כל לשנות את הלוגיקה הזאת, ליצור מקומות עבודה ואנחנו אמרנו פה, גם אם יש תחבורה ציבורית והאישה עלתה לאוטובוס, לאן היא תלך?

חנין זועבי: יש אוטובוס, זו הבדיחה של ג'מאל, היא עולה על האוטובוס, אבל לאן היא תלך?

חנין זועבי: כלומר אין יעד של יצירת מקומות עבודה.

חנין זועבי: אנחנו חייבים לשנות דיסק ולהתחיל מלוגיקה אחרת של פעולה שהיא יצירת מקומות עבודה.

חנין זועבי: דבר שני, המבחן האמיתי הוא הנקודה שאיימן סיף נגע בה, שהיא משרות ציבוריות.

חנין זועבי: אם הממשלה רוצה באמת להעלות את אחוז הנשים, הכי קל, הכי פשוט זה להתחיל להעלות את אחוז הנשים הערביות שעובדות במשרות ציבוריות, במשרות ממשלתיות.

חנין זועבי: שם זה לא עולה, שם אנחנו עדיין מ-2008, זה המבחן האמיתי, אם יש רצון, לא להפיל את הכול על איימן סיף, כאילו יש גטו שהוא אחראי על העלאת אחוז הנשים הערביות והממשלה לא מחויבת, משרדי הממשלה לא מחויבים, הסקטור הציבורי לא מחויב.

חנין זועבי: זה הגטו, כמו שיש גטו לפעמים של נשים, החברה לא מחויבת, הנה, יצרתי לכם מקום, אי, שאחראי על - - - ומפילים את הכול על ראשו של איימן סיף.

חנין זועבי: לא, צריכים שכל משרדי הממשלה יהיו מחויבים.

חנין זועבי: יש מבחן אמיתי, כמה אחוז המשרות הציבוריות לנשים ערביות עלו מאז 2008, פחות מחצי אחוז, לפי נתוני הלמ"ס.

חנין זועבי: אז נקודה שנייה להתמקד בה, אחרי לשנות את הלוגיקה הזאת של יצירת מקומות עבודה, נגיד - - -

עאידה תומא סלימאן: למרות שאמורה להיות העדפה מתקנת כפולה, העדפה מתקנת כנשים והעדפה מתקנת כערביות.

חנין זועבי: אז אם זה - - -

זאב בנימין בגין: יש כפל מבצעים?

חנין זועבי: יש כפל עוול.

חנין זועבי: איפה שיש כפל עוול יש כפל מבצעים ויש כפל עוול לנשים ערביות.

חנין זועבי: אז פה המבחן האמיתי ורואים ששם לא נוגעים.

חנין זועבי: זה פשוט, לא צריכים לשנות כלום, רק לתת העדפה מתקנת.

חנין זועבי: נקודה שלישית, הנתונים.

חנין זועבי: צריכים פה דרישה ללמ"ס.

חנין זועבי: אנחנו רוצים שיטה אחרת של הצגת הנתונים.

חנין זועבי: אנחנו לא רוצים אחוז נשים בשוק העבודה, אלה שעובדות בפועל, אלה שעובדות תוך תחושת ביטחון, הקריטריון של ביטחון תעסוקתי, המשרה שלי יציבה, זו המשרה שמותאמת לכישורים שלי, להשכלה שלי, לנטייה שלי וזה המסלול שמאפשר לי להתקדם, ואנחנו צריכים לבקש מהלמ"ס שיטה אחרת של חישוב הנתונים.

חנין זועבי: חינוך טכנולוגי, איימן.

חנין זועבי: אנחנו יודעים מה החינוך הטכנולוגי שבתי הספר מספקים לבנות שלנו.

חנין זועבי: כולנו יודעות איזה חינוך טכנולוגי.

חנין זועבי: לא קשור עם שוק העבודה, לא עם דגש להיי טק, לטכנולוגיה מתקדמת, להנדסה מתקדמת, לבריאות הציבור.

חנין זועבי: כלומר כל הרפורמה בבריאות הציבור, שעכשיו אפשר לפתוח 30 מרפאות לבריאות הנפש, אין מי שיאייש אותה, אין צוותים לעבוד בה.

חנין זועבי: פגשתי את ד"ר אדריס תיתי, האחראי על אירתקא, שם הצגתי את העניין של בריאות הנפש וצריכים להתאים את שוק העבודה, זה מותאם אבל צריכים להכניס את שני הנושאים, הנושא של בריאות הנפש, לשים דגש עליו, והנושא של מקצועות פארא רפואיים.

עאידה תומא סלימאן: פארא רפואי, אני יכולה להבין למה בטכנולוגיה, אבל בריאות נפש?

עאידה תומא סלימאן: לא בטוחה שזה תחת הקטגוריה של טכנולוגי.

<איימן סיף: זה בלי קשר.

<איימן סיף: היא אומרת בלי קשר.

חנין זועבי: לא, זה עניין אחר.

חנין זועבי: אני ערבבתי, אמרת לי לקצר ואז אני התחלתי לערבב את הדברים.

עאידה תומא סלימאן: לא, כי אי אפשר, ב-11:00 יש לי מליאה ואני רוצה לתת לכולם.

חנין זועבי: שתי נקודות אחרות.

חנין זועבי: כל עניין המכרזים, לתת בתיקון חוק תיקון למכרזים שמעדיפים עסקים קטנים ועסקים בינוניים, מכרזים שמעדיפים נשים.

חנין זועבי: אני הצגתי אתמול נושא של מנה חמה ואיך לשנות את הפרויקט הזה לפרויקט שיכול ליצור מקומות עבודה לנשים ושם אמרו לי שצריכים לתקן בחובת המכרזים, את העניין של העדפה לעסקים קטנים ובינוניים.

חנין זועבי: ונקודה אחרונה, כאשר מקצים תקציבים והתקציבים לא מנוצלים, להשאיר את התקציב תחת הכותרת של תעסוקת נשים.

עאידה תומא סלימאן: לא להעביר אותו לסעיפים אחרים במשרד.

חנין זועבי: יעני לא ניצלנו מעונות יום, משאירים את התקציב של מעונות יום בתוך המעגל, בתוך התקציב לתעסוקת נשים ולעקוב אחרי ניצול של תקציבים, לא רק הקצאה, אלא ניצול.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חברי הכנסת, אף אחד לא נרשם.

תמר זנדברג: בזה שנכנסנו בדלת כמו נרשמנו.

עאידה תומא סלימאן: זה חוק חדש, לא ראיתי את זה מקודם.

תמר זנדברג: זה חוק טבע.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה, חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

עאידה תומא סלימאן: אז אני אלך לפי מי נכנס קודם בדלת.

<ח'אולה ריחאני: אבל יהיו חמש דקות לחברה האזרחית שהגיעה מהצפון הכי רחוק?

עאידה תומא סלימאן: את תדברי, ח'אולה.

עאידה תומא סלימאן: אבל בוועדות קודם נותנים לחברי הכנסת, אני אנסה לשלב בין ובין, בינתיים את מבזבזת זמן.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, תאמינו לי, בוועדה הזו הצלחנו עד עכשיו לשלב גם שטח וגם חברי כנסת.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן לכולם לדבר, אבל תנו לי לנהל את הישיבה כמו שצריך.

יוסף ג'בארין: אני מוכן שידבר עכשיו מישהו מהחברה האזרחית ואחר כך אני.

תמר זנדברג: לא, תעשי אחד אחד.

עאידה תומא סלימאן: כמו שאמר חבר הכנסת גלאון, חבר כנסת ובן אדם... בת חוה, תפדאללי, גב' ח'אולה.

עאידה תומא סלימאן: ככה אני אהיה בטוחה שלא תפריעי עוד.

<ח'אולה ריחאני: לא, אני אדבר מאוד קצר ובהמשך למה שאמרה חנין.

<ח'אולה ריחאני: תודה, חנין, כי באמת אני חושבת שהיא אמרה את הנקודה המאוד מרכזית.

<ח'אולה ריחאני: אני ח'אולה ריחאני ואני פעילה ומומחית לנושא של שוק העבודה והעצמה כלכלית של נשים כבר ב-20 השנה האחרונות.

<ח'אולה ריחאני: מהניסיון שלנו נקודת המפתח שיש היום, שאני חושבת, אני מכירה את איימן ומכירה את כל מרכזי ריאן בעצמי, כל הגופים האלה, אנחנו המון משקיעים בנושא של הכשרות המשאב האנושי והכשרתן של נשים, אבל בסוף, כמו שאמרה חנין, זה רק מביא לתסכול.

<ח'אולה ריחאני: לכן המפתח צריך להיות בליצור מקומות עבודה.

<ח'אולה ריחאני: איך ליצור מקומות עבודה?

<ח'אולה ריחאני: היום צריך לפעול בשני מישורים שאני רוצה להדגיש אותם במיוחד, אחד הנושא של יזמות זעירה ועסקים קטנים.

<ח'אולה ריחאני: חנין ואני היינו שותפות לוועדה, היה לי גם חלק בוועדה שקידמה נושא של יזמות לנשים ערביות והיום אני יודעת שהנושא מקבל קצת טיפול במסגרת המעו"פים, אבל גם שם, תשמעו את הנושא, זה לא מספיק מה שניתן שם, כי צריך לתת טיפול מאוד מיוחד לנשים ולנשים הערביות.

<ח'אולה ריחאני: אני מודה שנושא המימון עזר, אבל צריך לתת עוד המון שם, בנושא של חממות ובנושא של הכשרות בכל התחום הזה.

<ח'אולה ריחאני: הנושא השני, צריך לזכור שיש לנו בעיה מאוד רצינית של אלפי נשים ערביות שהן בלי השכלה טכנולוגית, אפילו בלי השכלה אקדמית.

<ח'אולה ריחאני: אנחנו מדברים על מאות אלפים וזה עיקר הבעיה של נשים שאולי הן בהשכלה של 12 שנות לימוד, שאין להן מקום עבודה.

<ח'אולה ריחאני: ואיך לאלה מוצאים מקומות עבודה?

<ח'אולה ריחאני: מביאים משקיעים.

<ח'אולה ריחאני: במיליון כנסים אני שומעת שיש משקיעים בגליל, כי אין מקומות.

<ח'אולה ריחאני: אני רק רוצה להביא דוגמה אחת, אני גרה בחיפה, כל פעם שאני עוברת ליד יקנעם, ליד אזור התעשייה שם, אני רואה איך הפארק התעשייתי קם שם תוך פחות משנה ואני חושבת לעצמי על כמה מאות אלפי מקומות עבודה זה יכול לתת.

<ח'אולה ריחאני: אז בבקשה, זה הפתרון שלי, ליצור מקומות עבודה ולתת, משפט אחרון, יש מה שנקרא הכשרות מפעליות והכשרות מותאמות למקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: ח'אולה, תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת מגב' סאוסן, בבקשה, ואחר כך אני אעבור לחברי הכנסת.

<סאוסאן תומא: אני רוצה לכוון לכמה דברים חשובים לנושא תעסוקת נשים.

<סאוסאן תומא: כאישה שעבדה בנושא של תעסוקת נשים יותר מעשר שנים אני רואה את ההתפתחות של מרכזי ההכוון, מרכזי ההשמה, אני מאוד מברכת את הנושא.

<סאוסאן תומא: מאוד חשוב שההכשרות שם יהיו מותאמות לשוק העבודה, זה אחד הדברים שחשובים מאוד.

<סאוסאן תומא: מה שחשוב לי יותר, בנושא של תעסוקת נשים, זה לא רק הכשרות, כי אנחנו עוד שמים את הדגש על הקורבן שהוא הבעיה.

<סאוסאן תומא: מקומות עבודה זה מאוד מאוד חשוב, אבל אחד הדברים שגם - - - אנחנו מדברים על מעונות יום, אנחנו רוצים לדבר על הפער.

<סאוסאן תומא: אני רוצה להגיד כמה דברים על הפער של מעונות יום.

<סאוסאן תומא: מעונות יום בחברה הערבית.

<סאוסאן תומא: בחברה היהודית לכל 250 ילד יש מעון יום, בחברה הערבית ל-2,000 ילדים יש מעון יום אחד וזה פער גדול בין מעונות יום בחברה היהודית ובחברה הערבית.

<סאוסאן תומא: זה אחד הדברים.

<סאוסאן תומא: אזורי תעשייה, רק 2% מהקרקעות המיועדות לבנייה לרשויות מקומיות, למשל נצרת, יותר מעשר שנים הם עובדים ונאבקים על הקמת אזור תעשייה, אין אזור תעשייה בצפון של נצרת, בכפר כנא יש אזור תעשייה, הוא לא מחובר לרחוב.

<סאוסאן תומא: אין התחברות לרחוב, אי אפשר לעבור לאזור התעשייה של כפר כנא.

<סאוסאן תומא: מקומות עבודה, זה ממש דרישה של תעסוקת נשים ערביות, ולא רק נשים ערביות.

<סאוסאן תומא: אחד הדברים שחשובים, לא רק הכשרתן, אלא תעסוקת אקדמיות ערביות שזה ממש חשוב.

<סאוסאן תומא: ההמלצה שלי, קיום ועדה בין משרדית, משרד החינוך, משרד האוצר, רשות פיתוח כלכלי ובטח ובטח הרשויות המקומיות.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חברי הכנסת, חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

עאידה תומא סלימאן: ואני ממש מתנצלת, אני מנסה להשיג אישור מיושב ראש הכנסת לרבע שעה, אז בינתיים אין לנו אישור, אני אצטרך לנעול את הישיבה, אז תתחשבו בזה.

יוסף ג'בארין: אין ספק שהדיון הזה הוא חשוב, גם הכוונות הטובות של המשרד, גם הן נשמעות כוונות חשובות, אני חושב שגם העבודה שנעשית ברשות לפיתוח כלכלי, בהובלת איימן, אין ספק שגם היא חשובה, אבל בכל זאת אני רוצה להצביע על שני דברים לתרום לדיון.

יוסף ג'בארין: נושא אחד, אני חושב שהניסיון אומר שבלי ראייה מערכתית יהיה קשה לחולל שינוי וזה דבר שאני שומע אותו כל הזמן מראשי הרשויות המקומיות הערביות.

יוסף ג'בארין: גם אם יאשרו תקציבים למעונות יום, הם אומרים שאין קרקע, אין תכנון בשטח שמוכן ליישם את זה, וגם אם זה ככה ואם יהיה מטצ'ינג, לא יהיה להם תקציב לעשות את המטצ'ינג.

יוסף ג'בארין: יש לי תחושה שדווקא בנושא הזה של תעסוקת נשים - - -

<קריאה: צריך להגיד - - -

יוסף ג'בארין: קודם כל אני חושב שזה בכלל צריך להיות כלל בענייני נשים, אסור שיהיה מטצ'ינג - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, בענייני מעונות היום, היא מתכוונת שאין מטצ'ינג מהרשויות המקומיות לבנייה.

יוסף ג'בארין: אני אומר שזה צריך להיות כלל אצלכם, שלפחות בכל מה שקשור לשירותי רווחה של נשים, של ילדים בסיכון, של עניינים משפחתיים, אסור שיהיה מטצ'ינג.

יוסף ג'בארין: כשיש מטצ'ינג הרשויות הערביות פשוט לא יכולות לשאת במשימה הזו.

עאידה תומא סלימאן: זהו, אין מטצ'ינג בבנייה.

יוסף ג'בארין: הבנתי, אבל זה רק במעונות יום, אני אומר שכל השירותים שקשורים.

עאידה תומא סלימאן: נכון.

יוסף ג'בארין: הנושא השני שלדעתי אפשר בכל זאת להתחבר אליו באופן יותר משמעותי זה לטווח הקצר לדעתי אופציות התעסוקה קיימות בעיקר במגזר הציבורי.

יוסף ג'בארין: המגזר הציבורי הוא כל כך בעייתי, זאת אומרת יש קושי שאנשי הממשלה ואנשי המשרד רוצים להטיף למגזר הפרטי כשהם עצמם לא מיישמים את הנושאים האלה.

יוסף ג'בארין: רק כדי לחדד את התמונה, במגזר הציבורי זה כמעט 100,000 עובדים, אם אני לא טועה - - -

<קריאה: לא, 70,000.

יוסף ג'בארין: 70,000-80,000 זה רק שירות המדינה, זאת אומרת שכל 1% משפיע.

יוסף ג'בארין: אם נדבר על החברה הערבית, שאנחנו מדברים היום על ייצוג של 8% אז חסרים 10% כדי להגיע לייצוג הולם.

יוסף ג'בארין: 10% זה 7,000 עד 8,000 משרות שצריכות להיות מאוישות על ידי אזרחים ערבים.

יוסף ג'בארין: אבל אני לא מדבר רק על שירות המדינה, צריך לדבר גם על החברות הממשלתיות, ששם לדעתי מדברים על 100,000, על התאגידים הציבוריים, אפילו גם על השלטון המקומי הערבי שלא צריך להיות חסין בפני הביקורת הזו.

יוסף ג'בארין: לטווח הארוך, צריך לראות איך עושים את הראייה היותר כוללת.

יוסף ג'בארין: שמחתי כשדיברו על מִנהלה, חשבתי שזה כדי לעשות את הראייה הכוללת הזאת, אבל התאכזבתי שזה רק למעונות יום.

יוסף ג'בארין: אני חושב שצריכה להיות הסתכלות מערכתית על כל הנושאים, לא רק בענייני מעונות יום.

יוסף ג'בארין: ולגבי המגזר הציבורי באופן רחב, לא רק שירותי המדינה, צריך להציב יעדים ולראות כל שנה איך מתקדמים ביעדים הללו.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חברי הכנסת, אני נותנת את זכות הדיבור לעורכת דין ראויה חנדקלו מארגון כיאן, אבל באמת קצר.

<ראויה חנדקלו: כן, אני אקצר.

<ראויה חנדקלו: אני עורכת דין ראויה מארגון כיאן, זה ארגון פמיניסטי, אני מרכזת פרויקט לזכויות נשים בעבודה.

<ראויה חנדקלו: אני לא אכביר במילים על כל החסמים שנזכרו, אבל אני אתמקד באחד החסמים החשובים שהוא תעסוקה פוגענית שחוסמת ואני רוצה להגיד מונעת מהנשים להשתלב בשוק העבודה.

<ראויה חנדקלו: לפי מחקרים, מחקר של כיאן וגם היו עוד מחקרים בעניין ופניות שאנחנו מקבלות מדברות על כך שנשים ערביות מקבלות פחות משכר מינימום.

<ראויה חנדקלו: עכשיו שכר המינימום הוא 25, אבל לפני זה הוא היה 23 שקלים.

<ראויה חנדקלו: 88% מהנשים הערביות שמועסקות אצל מעסיק ערבי מקבלות פחות משכר מינימום, אז יש לחשוב על הזכויות הסוציאליות האחרות שלא ניתנות להן.

<ראויה חנדקלו: בגלל קוצר הזמן אני אגיד רק את ההמלצות שלנו, חשוב מאוד, דיברו על יצירת מקומות עבודה, בגלל חוסר מקומות עבודה יש תחרות גדולה על מקומות העבודה וזה גורם למעסיקים להתנכל בעובדות ולנצל אותן.

<ראויה חנדקלו: יש הרבה מישורים לעבוד בהם, בין אם גיוס חברתי ובין העצמה נשית, אבל התפקיד החשוב והמרכזי זה על המדינה.

<ראויה חנדקלו: כל הנושא של הגברת אכיפה בחברה הערבית, אולי 100 מפקחים, אבל זה לא מספיק ליישוב ערבי אחד.

<ראויה חנדקלו: יצירת מקומות עבודה, אני אומרת שזה פתרון קסם להרבה בעיות.

<ראויה חנדקלו: וכל העניין של העלאת מודעות אצל נשים בלשכות התעסוקה, שאישה מופנית למקום עבודה ואחרי זה מנצלים אותה, זה אומר שיהיה צריך לעשות - - -

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: קודם כל זה דיון ראשון שאני משתתפת כאן.

תמר זנדברג: אני רוצה לברך אותך, אני מתכוונת להשתתף יותר בוועדה הזו, אבל כל הכבוד.

תמר זנדברג: אני רוצה להמשיך את הדברים שלך בשני אירועים או תחומים מרכזיים שאני נתקלתי בהם.

תמר זנדברג: הראשון זה תעסוקת נשים בחקלאות, שמצד אחד הוא סובל מהתנכלות מול הממשלה, וכל הזמן התחרות מול העובדים הזרים באופן שהוא בלתי מתקבל על הדעת, ומצד שני סובלות הנשים שעובדות מהתנכלות של המעסיקים והחקלאים עצמם ומהיעדרה של תשתית, בראשה התחבורה הציבורית, נושא שאני עוסקת בו הרבה שהוא מאוד קריטי להקשר הזה.

תמר זנדברג: התחבורה הציבורית, מדינת ישראל מתבססת על תחבורה ציבורית, אנחנו רגילים לחשוב על זה מהפריפריה למרכז, כאן מדובר על תחבורה ציבורית מקומית, בערים, במקומות, ביישובים שבהם זה הרבה יותר זול, הרבה יותר קל, זה לא רכבות, זה אוטובוסים, זה תחבורה ציבורית הרבה יותר גמישה ושהרבה יותר קל לתכנן אותה ועדיין היא חסרה ונעדרת ומהווה חסם מרכזי.

תמר זנדברג: אני חושבת ש - - -

זאב בנימין בגין: סליחה, תמי, רק בנקודה הזאת, במידה שאני יודע יש היום תכנית של העדפה מתקנת לטובת התחבורה במגזר הציבורי והעדפה מאוד רצינית.

תמר זנדברג: אני יודעת.

תמר זנדברג: היא עברה איתכם ממשרד ראש הממשלה למשרד של גילה גמליאל?

זאב בנימין בגין: כן.

תמר זנדברג: אני יודעת, אני מכירה את התכנית הזאת.

תמר זנדברג: היא התחלה טובה, אבל גם היא נתקלת בהרבה מאוד חסמים, ששוב חוזרת להאשמת - - - אמר כאן האשמת הקורבן, האשמת התנאים הפיזיים במקומות שבהם התכנית הזאת אמורה להיות מיושמת ואני מקווה מאוד שלא נגיע לסוגיית ניצול התקציב החסר בגלל שיציגו בפנינו כל מיני חסמים.

<איימן סיף: בתחבורה ציבורית אין את הבעיה הזאת, יש ניצול מלא של התקציבים.

תמר זנדברג: מאה אחוז.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר בהקשר הזה אמירה כללית, אנחנו מדברים על מצב של אפליה כפולה, אפליית נשים ונשים ערביות בשוק התעסוקה ולכן במקום ללכת ו - - - זאת אומרת יש כאן הרבה, גם גורמים בממשלה, גם גורמים בחברה האזרחית, שעוסקים בנשים עצמם, בהעצמה שלהם, בהכשרה, בהתגברות על חסמים, אפילו מעונות יום וכל מיני דברים כאלה, אבל כדאי שנתחיל לדבר, בטח ובטח שבמגזר הציבורי, אבל גם במגזר הפרטי, על מקומות העבודה עצמם, על האפליה, על הגזענות, על יצירת מקומות עבודה איפה שהם חסרים, לא רק להתאים את הנשים למקומות העבודה הלא קיימים, אלא גם קודם כל לייצר מקומות עבודה, אחר כך נטפל בצד של הנשים שהן כאן המוחלשות יותר.

תמר זנדברג: תודה.

עאידה תומא סלימאן: נציגי משרד החינוך איתנו, לא שמענו מהם, ונציבות שירות המדינה, אבל אין לנו זמן לסקירה כללית, תדווחו לנו מה המצב היום.

עאידה תומא סלימאן: עלו שתי שאלות עיקריות, למה לא הגעתם למטרה של 3,000, חינוך טכנולוגי, מה מנע.

עאידה תומא סלימאן: הדבר השני, השאלה שהייתה, איזה סוג של הכשרה או חינוך טכנולוגי מסופק בתכנית הזו.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני מאוד מבקשת, אל תדחקו אותי לקטוע אתכם.

<יגאל דור: לגבי החינוך הטכנולוגי, אנחנו מדברים פה על גידול של מ-16,500 תלמידות בחינוך הטכנולוגי, ל-20,400 בין השנים תשע"ב לתשע"ה.

<יגאל דור: זה גידול של בערך 4,000 תלמידות בחינוך הזה.

<יגאל דור: בקשר למה שאמרה חברת הכנסת חנין, על איזה סוג של חינוך טכנולוגי, יש לנו כמה סוגים, אבל התכנית העיקרית שלנו זו תכנית שנקראת עתודה מדעית טכנולוגית שאנחנו עובדים עם הילדות כבר בכיתה ז' ומביאים אותן בסופו של דבר לטכנולוגיה העילית, שזה אומר אלקטרוניקה, הנדסת תוכנה, ביו טכנולוגיה והנדסת מכונות.

<יגאל דור: כבר מתחילים לעבוד איתן בכיתה ז'.

<יגאל דור: כיום יש כמעט 40 בתי ספר.

<יגאל דור: בקשר למה שאת אמרת, התנאי שלנו בתכנית, עם החלטת הממשלה, ש-50% מהתלמידים יהיו תלמידות ואנחנו מקפידים על זה שם.

עאידה תומא סלימאן: יופי, אני שמחה לשמוע שזה לא 20%, כמו ששמעתי בתכניות אחרות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו 50% בתוך האוכלוסייה ואנחנו רוצות 50% בתוך התכניות האלה.

<איימן סיף: השלמת השכלה במשרד החינוך.

עאידה תומא סלימאן: אתה יודע כבר על מה הם הולכים לדבר?

<איימן סיף: אני עובד איתם ביום יום.

<מגי קורן: קודם כל זה מראה את שיתופי הפעולה.

<מגי קורן: אני רוצה בקצרה להתייחס ולחדד את הנקודה שדיברת עליה, סאוסן, שיש חלק גדול מהאוכלוסייה, חלק לא מבוטל, שהן חסרות השכלה.

<מגי קורן: החסם של השכלה ושפה, של 12 שנות לימוד, הוא בעצם הדבר שאנחנו באגף אמונים עליו ובמשך שני שלבים אנחנו פתחנו כ-40 כיתות, אנחנו כבר מדברים על 360 שסיימו 12 שנות לימוד.

עאידה תומא סלימאן: אבל למה סגרתם את התכנית בנגב?

<מגי קורן: אני תיכף אתייחס לנגב, אם את שואלת אז אני אענה לך.

<מגי קורן: ואנחנו בשלב ב' כרגע של התכנית, שפועלות כ-17 כיתות עם למעלה מ-360 לומדות שיסיימו עד אוקטובר את לימודיהן ל-12 שנות לימוד.

<מגי קורן: אנחנו דואגים לשיתופי פעולה עם מרכזי הכוון על מנת שהליווי התעסוקתי יימשך ואני מסכימה שהעבודה כאן עם האוכלוסייה צריכה להכין אותן לעולם העבודה ולמצוא להן את מקומות התעסוקה.

<מגי קורן: לגבי שאלתך, מה קורה בנגב.

<מגי קורן: אנחנו מיישמים גם את החלטת הממשלה 3708 לאוכלוסייה הבדואית בדרום, לנשים בעיקר, ושם סגרנו למעלה מ-40 כיתות ופתחנו עוד 20 כיתות.

<מגי קורן: אני רוצה להסביר שפתיחה של כיתה זה דבר מאוד מורכב, עד שאנחנו מגייסים את הלומדות ומכשירים את הלבבות ואף על פי כן אנחנו באמת סיימנו, אפשר לומר בהצלחה, את שני השלבים והשלב השלישי, בימים אלה אנחנו פותחים ביישובים בנגב.

עאידה תומא סלימאן: זה לא ממש, זו תשובה שלא ממש יכולתי להבין אותה.

עאידה תומא סלימאן: בסך הכול בסופו של דבר אתם סגרתם 20, זה מה שאת מנסה להגיד לי.

<מגי קורן: לא סגרנו.

עאידה תומא סלימאן: את אמרת שסגרתם 40 ופתחתם עוד 20.

<מגי קורן: כי סיימו.

עאידה תומא סלימאן: אז זה לא סגרנו, זה העברנו תכנית.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני שאלתי באופן ספציפי, היו כיתות למבוגרים, למבוגרות, עם עמותת סידרה ושם נסגרו הכיתות.

עאידה תומא סלימאן: זה לא שסיימו את הלימודים, נסגרו כיתות.

חנין זועבי: כן, הפסיקו את התכנית.

עאידה תומא סלימאן: הפסיקו את התכנית איתם, למה?

<מגי קורן: כשאני אמרתי שנסגרו, סיימו את הלימודים.

<מגי קורן: כל הכיתות.

<מגי קורן: לגבי השאלה שלך לגבי סידרה, השנה הוחלט שאת הכיתות האלה שנפתחות, זה יהיה באמצעות הרשויות ולא באמצעות זכיין, ולכן עמותת סידרה לא פתחה את הכיתה והרשויות בנגב פותחות את זה.

<מגי קורן: הרשויות בתהליכי פתיחה, יש את הנתונים.

עאידה תומא סלימאן: הוועדה ביום חמישי הבא נהיה בסיור בנגב ואנחנו נשב עם ראשי הרשויות המקומיות ותאמינו לי, אני אזכור טוב מאוד לשאול איפה זה עומד מבחינת התכניות.

עאידה תומא סלימאן: אני אשאל על הנושא הזה למרות שיש לי חשש שרשויות מקומיות במצב הקיים לא יוכלו להגיע לאוכלוסיית הנשים כמו שעושים בארגוני הנשים.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני אבדוק את הנושא אחר כך.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור - - -

<קריאה: במשרד החינוך יש תכנית נוספת.

עאידה תומא סלימאן: במשרד החינוך שלושה ידברו?

עאידה תומא סלימאן: יש קבוצות.

עאידה תומא סלימאן: אם יהיה זמן אני אתן עוד למשרד החינוך.

עאידה תומא סלימאן: עם כל הכבוד, היה כדאי לרכז את הדברים.

עאידה תומא סלימאן: אני מנסה להגיע לכולם, אם תיתנו לי ואני לא אבזבז זמן על ויכוחים כאלה יהיה לכם זמן לדבר.

עאידה תומא סלימאן: אל תדאגו, עד עכשיו הקפדתי שכל מי שביקש דיבר.

עאידה תומא סלימאן: אדון איאד סנונו ממוסאוא, ואני מבקשת עכשיו כל אחד שתי דקות ואני אקפיד, אני אקטע אתכם, כדי שכולם ידברו.

<איאד סנונו: אני אנסה לעשות את זה קצר, שתי הערות מאוד מאוד חשובות ואני אגע גם בפתרונות אפשריים.

<איאד סנונו: הערה ראשונה לגבי תכניות הממשלה והחלטות הממשלה.

<איאד סנונו: יש איתן שתי בעיות מאוד מאוד רציניות, אל"ף, הן לא מספיקות, ושתיים, הן גם לא מיושמות.

<איאד סנונו: לגבי תעסוקת הנשים, ההחלטה של 41% עד 2020, יש מחקר שפרסם פרופ' ערן ישיב וד"ר ניצה קציר לבנק ישראל שטוען שגם אם הממשלה תיישם ותנקוט בפעולות הם לא יגיעו ל-41%, על אחת כמה וכמה שבכלל המדינה לא מיישמת את ההחלטות שלה.

<איאד סנונו: אז אין סיכוי שנגיע ל-41%, למרות שהוא גם אחוז מאוד מאוד נמוך.

<איאד סנונו: הנקודה השנייה זה הפרדוקס שמסתובב כאן, אני אנסה לרכז אותו, של התעסוקה ושל ההכשרה ושל ההשכלה.

<איאד סנונו: לגבי אחוז הנשים הערביות המועסקות כאן בישראל, הוא אחוז הרבה יותר נמוך מאשר בעולם הערבי.

<איאד סנונו: הטענה שהנשים הערביות מסורתיות היא טענה מופרכת וטענת שווא.

<איאד סנונו: על אף זאת אנחנו מדברים על אוכלוסייה שבה למעלה משני שליש מהסטודנטים לתואר ראשון הן סטודנטיות, הן בנות - - -

עאידה תומא סלימאן: הן נשים.

<איאד סנונו: הן נשים וצעירות.

עאידה תומא סלימאן: בנות לא מגיעות לתואר.

<איאד סנונו: לכן אי אפשר להבין את הנושא של העבודות עם פריון נמוך.

<איאד סנונו: אם מדברים על אחוז משכילות מאוד מאוד גבוה, אז אני לא מצליח להבין את העבודה עם פריון מאוד מאוד נמוך.

<איאד סנונו: אני אגע בכמה פתרונות.

<איאד סנונו: על פתרון אחד כבר דובר, אני רק אזכיר, שהממשלה, המדינה, היא המעסיק הכי גדול, משם הפתרון יכול להתחיל.

<איאד סנונו: שני פתרונות גם אפשריים, יש פתרון ספציפי ללמעלה מ-10,000 בוגרות של סמינרים לחינוך.

<איאד סנונו: אם יחוקק חוק של לקלוט מורה ערבייה אחת בכל בית ספר יהודי אז אנחנו כנראה נוכל להעסיק את כולן.

<איאד סנונו: זה גם אפשרי.

<איאד סנונו: נקודה שנגעה בה ראויה זה העניין של אכיפת החוקים והתנאים המפלים.

<איאד סנונו: אני עדיין לא מצליח להבין למה המדינה לא מנסה לאכוף ולמנוע בכלל שחנות נעליים, למשל, דורשת עובדת רק אחרי שירות צבאי.

עאידה תומא סלימאן: אני רק רוצה להגיד דבר אחד, אם היו פותחים את הכיתות החסרות במערכת החינוך הערבית, שזה 6,000 כיתות, היינו מעסיקים את כל 11,000 המורים והמורות שאין להם מקומות עבודה, והילדים שלנו היו מקבלים חינוך יותר טוב.

זאב בנימין בגין: ובכל זאת, גברתי היושבת ראש, ההערה היא לא רק כמותית אלא איכותית.

זאב בנימין בגין: יש חשיבות רבה להעסקת מורים ומורות ערבים וערביות בבתי ספר כלליים יהודיים, כי היא נותנת לנו בונוס מעבר להעסקה עצמה.

עאידה תומא סלימאן: אני מתפעלת.

עאידה תומא סלימאן: כל פעם התפקיד שלך להפתיע אותנו מחדש.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מודה לך.

זאב בנימין בגין: או לקלקל לך.

עאידה תומא סלימאן: להיפך, אתה מפתיע אותנו ונותן לנו תקווה.

זאב בנימין בגין: אני כבר זקן, צריך צעירים.

חנין זועבי: חוץ מתכנית פראוור, הוא גם הפתיע אותנו שם, בתכנית פראוור.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לגב' פדוה דהור, שתי דקות, בבקשה.

<פדוה דהור: תודה על ההזדמנות לדבר.

<פדוה דהור: אני מבית ג'אן מהמגזר הדרוזי.

עאידה תומא סלימאן: הערבי הדרוזי.

<פדוה דהור: דיברנו על מקומות תעסוקה, אבל הבעיה בכפרים שלנו, כל הבעיות שבכפרים שלנו משפיעות לשלילה על הנשים שלנו.

<פדוה דהור: אין מקומות עבודה, אין אזורי תעשייה, לשכות התעסוקה בכפרים שלנו, כולן נסגרו - - -

זאב בנימין בגין: למה?

<פדוה דהור: כי החליט ראש הממשלה לסגור אותן, ככה יירד אחוז האבטלה.

<פדוה דהור: את כל לשכות התעסוקה העבירו למקומות אחרים.

<איימן סיף: זו לא אשמתו של ראש הממשלה, קודם כל, אבל - - -

<פדוה דהור: בסדר, הכוונה שלי לא בהעסקה ובתעסוקה של הצעירות, יש הרבה צעירות משכילות, 70% מהאקדמאים שלנו זה בחורות ולא בחורים, זה 30% גברים, הבעיה היא בנשים בחתך הגילאים מעל גיל 40, שאין להן מקומות עבודה - - -

עאידה תומא סלימאן: הצעות.

<פדוה דהור: העניין של ההשכלה האקדמית הטכנולוגית.

<פדוה דהור: הרבה לומדות מקצועות הנדסה, מקצועות רפואיים, אבל אין להם מקומות עבודה.

<פדוה דהור: הבת שלי, תואר שני בהנדסת תרופות, היום היא בהכשרה בהסבה למקצוע ההוראה.

<פדוה דהור: אנחנו בפריפריה של הפריפריה, תביאו את מקומות העבודה אלינו לפריפריה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: כמעט לא נשאר זמן.

עאידה תומא סלימאן: בדיעה, דקה.

<בדיעה חניפס: אני יועצת לקידום מעמד האישה.

<בדיעה חניפס: אני לא אחזור על מה שאמרתם כאן, הוא רלוונטי מאוד ונחוץ מאוד.

<בדיעה חניפס: אני רוצה ליידע אתכם שהיום יש בכל שלטון מקומי יועצת לקידום מעמד האישה ואנחנו הערביות שנה מתארגנות ויש פורום מאוד חזק ואני כאן מבקשת לערב אותנו בכל דבר, כי אנחנו בשטח, יודעות כל הבעיות שדיברתם עליהן.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: גב' לינדה דגן ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

<לינדה דגן: אני רוצה לשים פן אחר קצת על השולחן שלא דיברנו עליו.

<לינדה דגן: בתכניות שלנו, כשהתחלנו לעבוד על נושא התעסוקה לפני בערך שש שנים שמנו את הנושאים של החסמים האישיים, המשפחתיים, החברתיים, על השולחן ובאמצעות ליווי מתמשך, גם אישי, גם קבוצתי, לא רק אנחנו מדברים על השמה, אנחנו מדברים על התמדה בשיעורים מאוד מאוד גבוהים.

<לינדה דגן: באשת חיל, שקשור פה, יש לנו עוד תכניות, אבל אשת חיל זו באמת תכנית הדגל של נשים ערביות שאנחנו הגדלנו בשנה וחצי - - -

עאידה תומא סלימאן: בכמה יישובים אתם נמצאים?

<לינדה דגן: אנחנו היום ב-49 יישובים ערבים, גדלנו מ-16 לפני שנה וחצי.

<לינדה דגן: אנחנו התרחבנו בעקבות ועדת טרכטנברג.

עאידה תומא סלימאן: אחוזי השמה?

<לינדה דגן: נרימאן מתכנית אשת חיל.

<נרימאן סלימאן: תכנית אשת חיל היום - - -

עאידה תומא סלימאן: לא להתחיל על התכנית, התכנית מוכרת.

עאידה תומא סלימאן: שאלתי שאלה מאוד מדויקת.

<נרימאן סלימאן: 97% מהמשתתפות של התכנית הושמו, ולקחת בחשבון שיש הרבה קבוצות שהן חדשות ונפתחו השנה.

עאידה תומא סלימאן: כמה מהן מתמידות וכמה זה לא ארעי?

<נרימאן סלימאן: יש לנו שיעור התמדה של יותר מ-90% מהמשתתפות בפער של שבעה חודשים ויותר.

<נרימאן סלימאן: אנחנו עובדים תהליכית עם אנשים.

<נרימאן סלימאן: אנחנו לא יכולים להשפיע על שוק העבודה מבחוץ ולאתר מקומות תעסוקה, אבל אנחנו משפיעים על האישה עצמה.

עאידה תומא סלימאן: זאת תכנית שמשקיעה בהון האנושי ולא ביצירת מקומות עבודה.

<נרימאן סלימאן: בדיוק.

<נרימאן סלימאן: רק משפט אחד ולסיים.

<נרימאן סלימאן: מאוד חשוב לי, השיח היה מאוד חשוב, אבל לפגישות הבאות אני מאוד מבקשת, אנחנו כאן כדי לקשר את השטח והחסמים והקשיים שנמצאים בשטח, כדי לתת להם מענה, אז תשמעו את הקול שלנו שיכול להשפיע על ההחלטות שלכם.

<נרימאן סלימאן: זה מה שאנחנו מבקשים במפגשים האלה, והתכנית מוכיחה זאת.

עאידה תומא סלימאן: אני מסכמת.

עאידה תומא סלימאן: קודם כל הדבר הראשון שאני מסכמת, כל מי שלא הייתה לה זכות דיבור עכשיו, שזו פעם ראשונה שזה קורה, אני מבקשת, תשלחו לי דף אחד עם הצעות קונקרטיות שלכם ושלכן, או בעייתיות שאתם חושבים שצריכים להתערב ולפתור אותה.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מבקשת את זה.

עאידה תומא סלימאן: תאמינו לי, אני קוראת את כל החומר שמגיע ואני מתייחסת לכל חומר שמגיע.

עאידה תומא סלימאן: הדבר השני, אני חושבת שהסיכום הראשוני שאני נותנת פה, קודם כל אני מברכת על זה שיש שריון 30% בעניין תכנית מעונות יום.

עאידה תומא סלימאן: לעניין המִנה

עאידה תומא סלימאן: לת, אני רוצה שאנחנו נדע ונבין אותו יותר טוב כי אני חושבת שזה לא פותר את הבעיות ואני רוצה לקבל תשובה בעניין תקציב המִנהלת והמכרז של המִנהלת, שזה לא יהיה על חשבון מעונות יום.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מתנגדות בוועדה הזו שזה יהיה על חשבון התקציב המוקצה למעונות היום.

עאידה תומא סלימאן: אני גם מברכת על ההחלטה להקצות עוד משאב אנוש של תפקיד בתוך משרד הכלכלה, לעקוב אחרי התכנית הזו ולעזור לרשויות המקומיות בתכנון וכו'.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שצריך לקיים הערכת ביניים לכלל התכניות שמנסות לקדם את החלטות הממשלה בעניין תעסוקת נשים ולנסות לשנות כיוון.

עאידה תומא סלימאן: הושקע מעל ומ - - - לא רוצה להגיד מעל ומעבר, הושקע מה שהושקע בהון האנושי, אני חושבת שהגיע הזמן לשנות פאזה באמת ולעסוק ביצירת מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אם זה בשירות הציבורי, אני חושבת ששם יש בעייתיות מאוד גדולה כי אם עוד לא הגענו ל-2% או 3% של נשים מועסקות - - -

<קריאה: 4%.

עאידה תומא סלימאן: 4% זה כולל החינוך או לא כולל החינוך?

<קריאה: לא כולל החינוך.

<קריאה: 4% מהיעד של 9.7%.

עאידה תומא סלימאן: בסדר, אנחנו גם נדבר אחר כך על איזה סוג של תפקידים נמצא בזה.

עאידה תומא סלימאן: אבל זה עוד לא ייתן את האפשרות להגיע למטרה שהממשלה קבעה.

עאידה תומא סלימאן: לא אני קבעתי, הממשלה קבעה, הממשלה לא מגיעה למטרות שהיא קבעה בעניין הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שגם שם צריך לדבר על זה.

עאידה תומא סלימאן: בעניין יצירת מקומות עבודה, לא רק השירות הציבורי אלא כל הנושא של עסקים ואזורי תעשייה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לשקול לבקש העדפה מתקנת לעסקים קטנים ולעסקים שמעסיקים נשים או של נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שצריך שגם משרד הכלכלה ידאג לעניין של פיקוח ואכיפה על תנאי תעסוקה של נשים.

עאידה תומא סלימאן: הדבר פרוץ לגמרי בתוך האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן שיהיו יותר מפקחים בנושא הזה מאשר בנושאים אחרים שיש עליהם פיקוח וכולם מבינים על מה אני מדברת.

חנין זועבי: נתוני הלמ"ס.

עאידה תומא סלימאן: נתוני הלמ"ס, אנחנו ננסה לבדוק אם יש אפשרות לשנות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נדחף בכיוון של נתונים שהם יותר מפרטים את הסטטיסטיקה, כך שנוכל להתייחס אליה.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מצטערת אם מישהו מרגיש או מישהי מרגישה שקופחה מבחינת זכות הדיבור, אבל אני שוב מדגישה, תשלחו חומר כתוב ואתם תקבלו איך אנחנו נתייחס לחומר הזה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לכולם.