ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 54, 2015-07-28 13:20

משה גפני: אנחנו דנו על הנושא של הסדרת הארנונה, הפחת המואץ, ההטבות לגבי הנושא הזה של האנטנות הפוטו-וולטאיות.

משה גפני: אני רוצה להקדים ולומר, אנחנו כולנו אזרחי המדינה.

משה גפני: השאלה המרכזית היא אם מדינת ישראל רוצה לעודד את הדבר הזה שתהיה אנרגיה ירוקה.

משה גפני: מכאן מתחילה השאלה.

משה גפני: אם אכן כולם עונים תשובה חיובית – אני מתאר לעצמי שכולם עונים תשובה חיובית - מכאן ואילך מתחיל היישום של הנושא, האם רוצים להגדיל ארנונה על זה, האם רוצים פחת מואץ, האם רוצים את הדברים האלה.

משה גפני: הפירוש הוא שאין פיהם וליבם שווים של מי שאומרים שהם רוצים אנרגיה ירוקה.

משה גפני: אנחנו קיימנו על העניין הזה דיון.

משה גפני: קיימנו על זה דיון ביום הסביבה בכנסת.

משה גפני: אני מבקש לדעת מרשות המסים לגבי הפחת המואץ, לגבי ההטבות מה נעשה.

משה גפני: האם אתה יכול להגיד לנו מה עשיתם?

<שניר ניב: ביום ראשון שעבר עברה בהצעת השרים לענייני חקיקה הצעת חוק הפוטרת מתקנים קטנים.

<שניר ניב: אנחנו פעם ראשונה דיברנו על פטור ממס הכנסה בפתיחת תיק.

<שניר ניב: עברה הצעת החוק.

<שניר ניב: אנחנו מתקדמים בנושא הזה.

<שניר ניב: בעקבות הדיון שהיה פה בחודש שעבר, ביקשנו מוועדת השרים להסמיך את שר האוצר לקבוע שהפטור הזה לא יהיה רק הוראת שעה ב-2015, אלא להאריך אותו כפטור קבוע.

<שניר ניב: הוועדה אישרה את זה.

<שניר ניב: עם זה אנחנו מתקדמים.

<שניר ניב: אלו כבר חדשות טובות.

<שניר ניב: בנוסף לכך גם יינתן פטור מרישום במע"מ, לא רק במס הכנסה.

<שניר ניב: החבר'ה מרשות המיסים עובדים על זה.

<שניר ניב: זאת לא הצעת חקיקה ראשית, אלא תקנות.

<שניר ניב: מתקנים קטנים יהיו פטורים מרישום במע"מ.

<שניר ניב: אנחנו ממש בתקופה הקרובה פוטרים מהנושא של המע"מ ומהנושא של מס הכנסה את אותם מתקנים קטנים.

משה גפני: מה עם הפחת המואץ?

<שניר ניב: לגבי הפחת המואץ עשינו בחינה מעמיקה.

אראל מרגלית: מה זה מתקנים קטנים?

<שניר ניב: מתקנים קטנים אלה מתקנים שמוגדרים כבר היום בתזכיר החוק עם הכנסות של עד 18 אלף שקל בשנה.

אראל מרגלית: אלו יזמויות שהן יותר פרטיות.

<שניר ניב: ביתיים בעיקר.

אראל מרגלית: איך אתם מבדילים את זה משדה סולארי יותר מנוסה?

<ברוך משולם: החלטת הממשלה בתזכיר החוק התייחסה לצרכנים ביתיים.

<ברוך משולם: זה מעוגן בהחלטת הממשלה.

<ברוך משולם: אנחנו לקחנו את הקריטריונים שנקבעו בהחלטת הממשלה, יישמנו אותם בתזכיר אחד לאחד.

<ברוך משולם: התזכיר הזה מתייחס אך ורק לצרכנים ביתיים.

<ברוך משולם: התזכיר הזה מבחינתנו יבוא ויעגן את ההטבות קדימה.

<ברוך משולם: התזכיר הזה רץ גם 20 שנה קדימה.

<ברוך משולם: מי שנכנס בתחילת 2015 לתוך התזכיר, ההטבות רצות איתו קדימה 20 שנה, בהנחה שהוא יבחר להחיל את התזכיר הזה.

<ברוך משולם: זה רץ 20 שנה קדימה.

<ברוך משולם: זה לא רק מדבר על העבר, זה מדבר על כל אלה שנכנסו במסגרת ההסדרה הראשונה שעשתה רשות החשמל.

<ברוך משולם: זה רץ איתם מעתה ואילך 20 שנה קדימה.

אראל מרגלית: למדינה יש עניין לעודד גורמים פרטיים לשים קולטים סולאריים.

משה גפני: מה עם הפחת המואץ?

<שניר ניב: החלטת הממשלה מדברת על מתן פחת מואץ בשנים 2008-2012 לעידוד תחילת היזמות של אנרגיה מתחדשת.

<שניר ניב: מכיוון שהיה איזה שהוא עיכוב בכניסה של אותם מתקנים, הארכנו את זה ל-2013 ובחודש שעבר גם ל-2014 ו-2015.

<שניר ניב: עשינו בחינה.

<שניר ניב: העלויות הולכות ותופחות.

<שניר ניב: לגבי כל התחום של הסולארי בחרנו כרגע שלא להמשך את הפחת המואץ מעבר ל-2016.

<שניר ניב: ב-2016 יש חשיפה תקציבית משמעותית של קרוב ל-100 מיליון שקל בשנה של כל אותם מתקנים.

<שניר ניב: הקטנים, כבר אמרנו, לא צריכים את אותו פחת מואץ.

<שניר ניב: אנחנו פוטרים אותם מכל הנושא של מס הכנסה ומע"מ.

<שניר ניב: כל פעם כשיש מכסה אנחנו רואים שהיא מתמלאת במהירות, לכן את אותן הטבות שהממשלה החליטה עליהן ב-2008-2012 הייתה הצדקה בשל העיכוב להמשיך בעוד 3 שנים.

אראל מרגלית: זה שיש יותר - - -

משה גפני: שזה ודאי מצוין.

<שניר ניב: העידוד כולו של אותן אנרגיות מתחדשות נעשה על ידי תעריף - - -

משה גפני: אני מבקש תשובה בכתב לגבי ההטבות, לגבי ההחלטה בנושא הפחת המואץ.

משה גפני: יכול להיות שאנחנו נגיש הצעת חוק.

משה גפני: אני חושב שהממשלה טועה בנושא של הפחת המואץ.

משה גפני: יכול להיות שאני אשתכנע.

משה גפני: תפרטו את הדברים, תנמקו, תגידו תשובה כדי שנשלים את הדיונים בעניין הזה.

משה גפני: אנחנו יודעים שא',ב',ג',ד' עשיתם, את הנושא של הפחת המואץ אתם לא מתכוונים יותר לעשות.

<שניר ניב: אין בעיה.

<שניר ניב: יש הסדרה שבה נשקול את ההשלכות התקציביות של זה.

<שניר ניב: ייתכן שנאריך את ההסדרה הזאת שאין לה עלות עודפת על תעריף החשמל.

משה גפני: יכול להיות שנגיש הצעת חוק.

משה גפני: נדע לפחות איפה הממשלה עומדת, איפה אנחנו עומדים.

משה גפני: אני חושב שזאת טעות, אבל יכול להיות שתשכנעו אותנו בנימוקים.

משה גפני: אני עובר לנושא של הסדרת הארנונה.

משה גפני: אני יוצא מדעתי.

אראל מרגלית: למה אתם לא נותנים את הפטור על הפחת הלאה?

משה גפני: הם אמרו שזה הרבה כסף.

<קריאה: פחת מואץ זה דחיית תשלומים.

אראל מרגלית: יש פה מהלך גדול שאנשים נענים לו.

אראל מרגלית: עדיין אנחנו מדברים על חלקי אחוזים של שוק האנרגיה בישראל.

דב חנין: המילה "מהלך גדול" היא מאוד אופטימית.

דב חנין: הלוואי שיהיה מהלך גדול.

דב חנין: אנחנו רוצים.

אראל מרגלית: להיפך, יש היענות.

אראל מרגלית: אתם עשיתם קול קריאה, אנשים באו, השקיעו יותר ממה שהם חשבו, הקימו כמה חברות פרטיות או כמה גורמים שמטפלים בכל העניין הזה של התקנה על גגות או כל מיני צורות אחרות.

אראל מרגלית: זה טוב, לא?

אראל מרגלית: אני מבין שבתוך המדיניות זאת עלות על המדינה שצריכה לדחות הכנסות, אבל מצד שני אנחנו בבת אחת יכולים להכניס קצת יותר אנרגיה סולארית לכל רחבי מדינת ישראל.

<שניר ניב: כרגע אנחנו מעודדים את הכניסה הזאת דרך תעריף החשמל.

<שניר ניב: ההסדרות הקיימות מעודדות.

<שניר ניב: הפחת המואץ שהממשלה החליטה עליו עד שנת 2012 הוארך לפנים משורת הדין לעוד 3 שנים.

<שניר ניב: אין צורך בכלי הזה ספציפי.

אראל מרגלית: זה כלי שאתם אומרים שאתם לא צריכים.

אראל מרגלית: אתם אומרים שיש יותר ביקוש?

<שניר ניב: לא.

<שניר ניב: ישנן הסדרות.

<שניר ניב: דרך התעריף זה עובד.

<קריאה: לפחת מואץ אין עלות.

<קריאה: זה דחיית תשלומים.

משה גפני: לגבי הנושא של הסדרת הארנונה.

משה גפני: אני מתגלגל עם העניין הזה 5 שנים.

משה גפני: הדבר הזה הוא פשוט נורא ואיום.

משה גפני: זה דבר שאני לא מבין איך הוא קורה.

משה גפני: אנחנו מדברים על אדם שיושב בבית שלו ומבקש לייצר את האנרגיה שלו לבד.

משה גפני: הוא שם את זה על הגג, הוא שם את זה בחצר.

משה גפני: הוא מסדר לעצמו את החשמל.

משה גפני: הוא לא מזהם את האוויר.

משה גפני: הוא לא עושה את מה שעושים במקרים אחרים.

משה גפני: למה הוא צריך לשלם ארנונה על זה?

משה גפני: הוא משלם ארנונה על הבית.

משה גפני: זה שהשלטון המקומי נמצא בבעיות, אני מסכים.

משה גפני: הנחתי הצעת חוק שמענקי האיזון יהיו בחוק.

משה גפני: אני בעד השלטון המקומי.

משה גפני: אי אפשר לחפש את המטבע מתחת לפנס.

משה גפני: למה אי אפשר לקבוע שעד 200 מטר לא משלמים ארנונה?

<נעה בן-אריה: אפשר ורצוי.

<נעה בן-אריה: למה הוויכוח?

<נעה בן-אריה: אין וויכוח.

<קריאה: יש הסכמה.

<נעה בן-אריה: יש הסכמה קולקטיבית בעניין הזה.

משה גפני: את תגידי שבחוק אי אפשר לפטור אותם מארנונה.

<נעה בן-אריה: גם את זה אני לא אגיד.

משה גפני: אז מה הבעיה?

<קריאה: יש הסכמה על הפטור.

טלי פלוסקוב: על צריכה פרטית אין ויכוח.

משה גפני: זה חלק אחד.

משה גפני: אני רוצה לדבר על אלה שהם מעבר ל-200 מטר.

משה גפני: המציאות היא שאדם מגיש תצהיר.

משה גפני: אם התצהיר שלו אומר שהשטח שלו הוא עד 200 מטר, מקבלים את התצהיר שלו .

משה גפני: הרשות המקומית יכולה לעשות בדיקות, יכולה לקחת מדגמים.

משה גפני: אנחנו מעוניינים לעודד גם את האחרים לעשות את האנרגיה הזאת, שיעשו את זה בדרך שבה הם עושים.

משה גפני: אנחנו מבקשים לקבוע ארנונה כפי שנקבע.

משה גפני: כבר היה דיון על העניין הזה.

משה גפני: אם אני לא טועה, אלו תקנות שהיו אמורות להגיע לכאן.

<קריאה: ב-2010.

משה גפני: אני מבקש להביא את זה בתקנות.

<סיון להבי: אנחנו הפקנו לקחים מהפעמים הקודמות שבאנו לוועדה.

<סיון להבי: אנחנו רוצים להגיע לוועדה עם הסכמה ממשלתית, אחר כך עם הסכמה עם השלטון המקומי ועם הגופים המייצגים של חברות האנרגיה.

<סיון להבי: בחודש האחרון התנהלו מגעים במטרה להגיע להסכמה.

<סיון להבי: התחלנו לקדם נוסח מוסכם בן כולם.

<סיון להבי: זה עדיין לא הבשיל.

<סיון להבי: אנחנו מקיימים דיון נוסף ביום שלישי בהשתתפות כל הנציגים הרלוונטיים.

<סיון להבי: נעדכן את הוועדה כשיהיה נוסח מוסכם, מאושר על ידי השרים.

<שגית אפיק: איזה תעריפים אתם כן מציעים?

<שגית אפיק: זה התעריפים של 2010?

<שגית אפיק: עשיתם שינויים בתעריפים?

<סיון להבי: יש מחלוקת גם על התעריפים.

<סיון להבי: אני לא רוצה להגיד בפני הוועדה לפני שהשרים - - -

איתן ברושי: למה אתם מנהלים את המו"מ?

איתן ברושי: אתם אחראים על הארנונה, לא על האנרגיה המתחדשת.

<סיון להבי: שר הפנים חותם על תקנות.

איתן ברושי: הבעיה היא לא עם שר הפנים.

<סיון להבי: הוא מעביר לוועדה לאישור.

איתן ברושי: זה לא תפקיד שר הפנים לקיים דיון.

איתן ברושי: הבעיה פה היא לא הארנונה, אלא הפרויקט הזה, הרעיון הזה.

איתן ברושי: הממשלה היא האחרונה שמבינה את תפקידה, צר לי לומר את זה.

אראל מרגלית: שני שרי הפנים נדרשו לעניין.

איתן ברושי: זה לא עניין של שר הפנים.

אראל מרגלית: גם גדעון סער וגם אלי ישי.

איתן ברושי: גדעון סער וגם אלי ישי כבר לא שרי הפנים.

<קריאה: שניהם חתמו.

איתן ברושי: אז מה אם שניהם חתמו?

איתן ברושי: גם שרים טועים.

איתן ברושי: הבעיה העיקרית היא לא הארנונה.

אראל מרגלית: הוא מדבר על הארנונה.

איתן ברושי: אנחנו לא באנו כשופטי ארנונה, אנחנו באנו כדי לעודד את הרעיון שמסתתר בדיון הזה.

איתן ברושי: הבעיה היא לא הגגות, הבעיה היא בהיקפים הרבה יותר גדולים.

איתן ברושי: מדובר על ניצול משאב שהמדינה הזניחה אותו במידה רבה.

איתן ברושי: עכשיו החליטו לעשות לו וידוא הריגה.

איתן ברושי: יכפילו, ישלשו את הארנונה, ישאלו למה זה לא יכול לחיות, אבל צריך לתת לזה קודם כל לחיות.

אראל מרגלית: זה כן ארנונה.

אראל מרגלית: אנחנו מחלקים את זה לשניים.

אראל מרגלית: אחד, פרויקטים גדולים, שניים, פרויקטים קטנים שהם פרטיים.

אראל מרגלית: כרגע אנחנו בחלק של הפרויקטים הפרטיים.

אראל מרגלית: בפרויקטים הפרטיים היה לנו שני עניינים.

אראל מרגלית: עניין אחד זה הפחת, כשהפחת המואץ מאוד מאוד עזר לאנשים להתקין את זה.

אראל מרגלית: משום מה החבר'ה רוצים לבטל את זה ב-2016.

אראל מרגלית: אנחנו תיכף נדבר איתם על זה.

אראל מרגלית: הדבר השני הוא הארנונה.

אראל מרגלית: אם אני מבין נכון, הייתה הסכמה קודמת של שני שרי פנים.

אראל מרגלית: הארנונה הייתה בסדר גודל של 2.5 ש"ח למטר, נכון?

<קריאה: עד.

טלי פלוסקוב: אתה מדבר עשיו על המתקנים הגדולים?

טלי פלוסקוב: בקטנים אנחנו מדברים על פטור.

<סיון להבי: צריך לעשות הפרדה בין הגגות לקרקע.

אראל מרגלית: יש עכשיו שינוי לגבי הקטנים?

<נעה בן-אריה: לא.

<נעה בן-אריה: בגדולים יש פיקוח על התעריף.

אראל מרגלית: בשביל מה אתם עושים את המו"מ על הקטנים?

<שגית אפיק: בתקנות מ-2010 לא הייתה אבחנה בין גג לקרקע.

<שגית אפיק: התעריפים שנקבעו שם היו פחות או יותר 2.5 שקלים.

<סיון להבי: היו תעריפים מדורגים, כשהמדרגה הראשונה הייתה 2.40.

<קריאה: על קרקע בלבד.

<שגית אפיק: עד 200 מטר יש הסכמה גם עכשיו שזה יהיה פטור או ישלמו תעריף אפסי.

<איתן פרנס: אנרגיה ירוקה זה אחד הכישלונות של מדינת ישראל.

<איתן פרנס: גם עכשיו, לצערי, הגז הטבעי משבש כאן את כל הלך המחשבה של מקבלי ההחלטות, בלי לפגוע באף אחד שיושב באולם.

<איתן פרנס: על מה אנחנו מדברים?

<איתן פרנס: 5 שנים לא מצליחים לקבוע צו ארנונה לרשויות מקומיות.

<איתן פרנס: באים אחרי שכולם מתנהלים לפי מדיניות של משרד הפנים, ואני מוחה על מדיניות משרד הפנים כפי שהיא מוצגת כאן.

<איתן פרנס: שום מו"מ, חברים.

<איתן פרנס: יש כאן טיוטת תקנות שנחתמה פעמיים על ידי שרי פנים בישראל.

<איתן פרנס: שוק שלם ש-5 שנים מתנהל לפי איזו בנקאות שסגרה כאן פרויקטים.

<איתן פרנס: מי יעלה על דעתו לפתוח את הדבר הזה?

<איתן פרנס: בפרויקט אשלים החשב הכללי מסונדל על הדבר הזה.

<איתן פרנס: על מה אתם מדברים?

<איתן פרנס: זה לבוא ולמשוך את השטיח מתחת - - -

אראל מרגלית: מה הוא אומר?

<נעה בן-אריה: על מה אתה מדבר?

<נעה בן-אריה: זה צו שלא אושר כאן בוועדה.

<נעה בן-אריה: מי הסתמך, מה הסתמך?

<איתן פרנס: הוא קבע 3 עקרונות.

<איתן פרנס: הוא עשה אבחנה מבורכת בין גגות לקרקעות.

<איתן פרנס: שניים, הוא קבע טווח שבו לרשות מקומית יש שיקול דעת לקבוע בין 0.24 אגורות ל-2.4 ₪ מקסימאלי.

<איתן פרנס: הנושא השלישי הוא שיש מדרגות פוחתות לפי תפיסת השטח.

<איתן פרנס: ככל שהמתקן יותר גדול, כך אנחנו מגיעים בסופו של יום ל-3 אגורות.

<איתן פרנס: עכשיו מה?

<איתן פרנס: 5 שנים אנחנו מתנהלים לפי הדבר הזה.

<איתן פרנס: חברים, אני חייב להסביר לכל מי שיושב כאן, את האנרגיה המתחדשת לישראל יקים המגזר העסקי ברובו.

<איתן פרנס: נכון, המתקנים הפרטיים שאנחנו יוצרים זה דבר מבורך, אבל איך אפשר למשוך את השטיח למגזר עסקי שלם?

<איתן פרנס: עם כל הכבוד למרכז השלטון המקומי, הוא לא מבין איך התחום הזה מתנהל.

אראל מרגלית: לא צריך להעליב.

אראל מרגלית: אתה לא צריך להגיד שהם לא מבינים.

אראל מרגלית: יש להם הבנה אחרת.

<איתן פרנס: כשדיברתי עם סמנכ"ל כלכלה הבנתי שהוא לא מבין איך נראה תזרים של תחנה סולארית.

אראל מרגלית: תדבר על הדברים מנקודת הפרספקטיבה שלך, אחרי זה הם יגיבו ונראה מי מבין מה ואיך.

אראל מרגלית: בלי להיכנס למי מבין ומי לא מבין, בסופו של דבר השוק הזה יגדל אם המדינה תיתן למגזר הפרטי שמשקיע איזה שהוא סימן ואיזו שהיא קביעות.

אראל מרגלית: דיברנו בחוק המדען הראשי על זה שתהיה קביעות.

אראל מרגלית: אתה נותן הטבה כזאת או אחרת.

אראל מרגלית: אנשים צריכים לדעת מה אתם נותן להם כדי שהם יוכלו לבנות תכניות לעתיד.

<איתן פרנס: רשויות מקומיות פנו.

<איתן פרנס: היו כאלה שחשבו שהנה פרה חולבת, אפשר להטיל ארנונה יותר כבדה.

<איתן פרנס: הם פנו למשרד הפנים.

<איתן פרנס: הם נחסמו.

<איתן פרנס: אמרו להם: חברים, זאת מדיניות המשרד.

<איתן פרנס: אפילו שר הפנים סער רצה לחתוך את הגגות מ-2.40 ל-1.60.

<איתן פרנס: אני רוצה להגיד לשלטון המקומי, אנחנו אתכם יחד.

<איתן פרנס: התחום הזה צריך להתנהל.

<איתן פרנס: אתם לא מבינים שהטלת עלויות היא בלתי אפשרית אחורה על פרויקטים קיימים, כאשר קדימה הדבר הזה מייקר את החשמל.

<איתן פרנס: זאת המציאות.

<איתן פרנס: נמצאים כאן ממצפה רמון.

<איתן פרנס: שם הצליחו.

<איתן פרנס: יש רשויות שבאמצעות יועצים משפטיים, בסיווגים לא מתאימים של מתקנים תפוסים, תעשייה רחבת שטח ומתקני חשמל של חברת חשמל, הטילו עלינו והצליחו לתפוס אנשים פרטיים ולהכריח אותם לשלם ארנונה בכפייה.

<איתן פרנס: הם יציגו את זה כאפשרות שלהם להיכנס לכיס של התחום.

<איתן פרנס: ממש לא.

<איתן פרנס: זה מקומות שבהם נגבתה ארנונה תחת השגות, תחת מחאה משפטית.

<איתן פרנס: הסיכומים שהם יציגו אלה סיכומים לשנה.

<איתן פרנס: אי אפשר להטיל ארנונה על התחום הזה, בטח לא 5 שנים לתוך צעידה של המגזר העסקי.

<איתן פרנס: אי אפשר למשוך את השטיח למגזר העסקי.

<איתן פרנס: אחרי זה מתפלאים למה התחום הזה יקר.

אראל מרגלית: איתן, אני מבין, אבל האם הוגן יהיה להגיד שאתם פעלתם על פי איזו שהיא הבנה בלי שהדבר הזה נחתם?

<איתן פרנס: עם מדיניות מוצהרת שנחתמה.

<איתן פרנס: יש כאן מסמך חתום על ידי שר הפנים ושר האוצר.

טלי פלוסקוב: זה לא אושר.

<איתן פרנס: זה לא אושר בוועדה הזאת בגלל בחירות.

טלי פלוסקוב: ברגע שלא אושר, אין מסמך.

<נעה בן-אריה: מה שלא אושר על ידי הוועדה לא קיים.

<איתן פרנס: החברים מימיני שוכחים שהיה דיון כאן ב-2011.

<איתן פרנס: יש פרוטוקול.

<איתן פרנס: כתוב שם שהם מסכימים לסכומים.

<איתן פרנס: אני מוכן להקריא.

אראל מרגלית: השלטון המקומי, גם אתם מסכימים שזאת מטרה?

<נעה בן-אריה: אין מחלוקת.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים שזה יהיה.

אראל מרגלית: אנחנו בעד אנרגיה סולארית.

אראל מרגלית: כל עיר רוצה שתהיה לה אנרגיה נקייה ואנרגיה סולארית אם היא יכולה.

<נעה בן-אריה: כל דיון כזה, כל אמירה שלנו וכל מסמך שהוצאנו לא כפר בחשיבות, בחיוניות, בערכיות, בכל מה שתחפצו לנכון לומר בזכות העניין של האנרגיה הסולארית.

<נעה בן-אריה: העניין הוא שיש צורך להבחין בין הצרכן הפרטי, בין הגג הקטן, בין השטח הקטן של משק בית שבו אין מחלוקת, לבין עתירי שטח.

<נעה בן-אריה: השלטון המקומי אמר: רבותיי, אין לנו שום עניין לחייב אותם באגורה.

<נעה בן-אריה: לחייב אותם באגורה זה לשים את הרשות המקומית בצורך לעבוד בזה.

<נעה בן-אריה: אין לנו שום עניין לעבוד בזה.

<נעה בן-אריה: אין לנו שום עניין לחייב בארנונה.

<נעה בן-אריה: הכל בסדר.

<נעה בן-אריה: צריך למצוא את הדרך להציג את הפטור.

<נעה בן-אריה: ניתן לדבר על אבחנה בין גגות ושדות.

<נעה בן-אריה: זאת אבחנה שניתן לדבר עליה.

<נעה בן-אריה: שם ניתן לומר שתעריף המינימום צריך להיות תעריף נמוך.

<נעה בן-אריה: אנחנו מוכנים לדבר על זה.

<נעה בן-אריה: תעריף המקסימום לא יכול להיות תעריף של עשרות אגורות או של 2.5 שקלים.

<נעה בן-אריה: זה לא מתקבל על הדעת.

<קריאה: מה השירותים שהם מקבלים?

<נעה בן-אריה: עוד פעם מה השירותים שהם מקבלים.

<נעה בן-אריה: רבותיי, תיכף שיעור בארנונה.

<נעה בן-אריה: כל פעם אנחנו נשאלים את אותה שאלה.

<נעה בן-אריה: כל פעם יש לנו את אותה תשובה ברורה בעניין הזה.

אראל מרגלית: את מסכימה שלמרות שלא נחתמו תקנות, הייתה פה איזו שהיא הבנה או החלטה של שר כזה או שר אחר לגבי range של מחירים?

<נעה בן-אריה: לא רק שהתקנות האלו לא נחתמו, בתוך מרכז השלטון המקומי לא הייתה הסכמה.

<נעה בן-אריה: מה שנאמר כאן בשנת 2011 לפרוטוקול שיקף באותה תקופה איזו שהיא אמירה שהייתה נכונה אז.

<נעה בן-אריה: בחלוף התקופה, בחלוף 5 שנים, בהביננו גם את השטח הזה, גם את הפוטנציאל שלו וגם את האבחנה בין עתירי שטח לקטני שטח, האמירה שלנו מתייחסת לזה שצריך בכל זאת לקבוע כאן תעריפים שיהיו ריאליים גם מבחינת הרשויות המקומיות.

<נעה בן-אריה: לתלות את עצמי בעניין של מקבל שירותים או לא מקבל שירותים זה לחזור למושכלות היסוד של הארנונה, רבותיי.

<נעה בן-אריה: אם מישהו במדינה סבור שיש צורך לעשות רפורמה ולהגדיר את הארנונה כמס אחר, כמשהו שהוא איננו פרוגרסיבי שיש לקבוע לגביו מה סל השירותים שניתן, בואו נקיים דיון על נושא הארנונה, איך היא צריכה להיראות.

<נעה בן-אריה: כל עוד הארנונה שלנו היא מס פרוגרסיבי שאיננו מבחין בין סל שירותים אחד לסל השירותים האחר, המשמעות היא שכשאחד לא משלם, השני מסבסד ביתר או משלם יותר כדי שהשירותים יינתנו לכלל.

<נעה בן-אריה: זה המצב.

אראל מרגלית: בפעם האחרונה שהיה דיון פה בוועדה, הדבר הזה של ה-2.5 - - -

<נעה בן-אריה: נאמר עליו הן, היום אומרים עליו "לא".

אראל מרגלית: דובר בו.

אראל מרגלית: הוא לא נחתם.

אראל מרגלית: הסיבה שבסופו של דבר הוועדה לא אישרה, אם אנחנו מפשפשים בפרוטוקולים, הייתה שבעצם רצו פטורים לקטנים יותר, שזה לצריכה ביתית.

אראל מרגלית: זה היה הסיפור.

אראל מרגלית: זה הרקע של הדיון בתוך הוועדה.

<נעה בן-אריה: המצב היום הוא מצב אחר.

<דב קוטלר: אני אחת החברות האחרונות שעוד מנסות לשרוד בענף הזה.

<דב קוטלר: גם אנחנו שוקלים היום את צעדנו, כי ב-1 בספטמבר תיפתח הסדרה חדשה.

<דב קוטלר: במסגרת ההסדרה הזאת, למרות הבשורות ששמענו כאן מוקדם יותר, עדיין כל מי שהולך להתקין מערכת כזאת פרטית חייב להקים עסק.

<דב קוטלר: גם אם יהיה פתרון, הפתרון הזה אורך חודשים ארוכים.

<דב קוטלר: ב-1 בספטמבר תיפתח בעצם הסדרה שאין לה שום תוקף.

<דב קוטלר: גם את הפטור יגבילו למערכות שהחיסכון שלהן הוא 3500 שקל בשנה.

<דב קוטלר: אין לזה שום משמעות.

<דב קוטלר: בצורה הזאת לא נמשיך לעבוד, 7 אנשים ילכו הביתה, אני אחזור להיות מהנדס ובא לציון גואל אחרי 7 שנים קשות.

<דב קוטלר: זה המצב כרגע בתעשייה הסולארית.

<דב קוטלר: כדאי להתחיל לזוז.

טלי פלוסקוב: יש פה קונצנזוס מלא על חשיבות הנושא וקידום הנושא במדינה שלנו.

טלי פלוסקוב: אין פה ספק.

טלי פלוסקוב: יש פה גם קונצנזוס נוסף שלא היה קודם על כל הנושא של שימוש ביתי עד 200 מטר.

<שניר ניב: שימוש עצמי.

<שניר ניב: זה יכול לכלול גם עסקים.

טלי פלוסקוב: לשימוש עצמי עד 200 מטר.

טלי פלוסקוב: אנחנו מבינים שגם להם צריך להיות פטור.

טלי פלוסקוב: לפני שהפכתי להיות חברת כנסת הייתי ראש עירית ערד.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להתייחס למה שאנחנו בערי פריפריה שיש להן שטח ענק חושבים בנושא הזה.

טלי פלוסקוב: בוודאי ובוודאי אנחנו רוצים אתכם אצלנו, לכן אנחנו גם מוכנים לתת שטח.

טלי פלוסקוב: אני כרגע מדברת כראשת עיר לשעבר.

טלי פלוסקוב: אנחנו מאוד רוצים יזמים בנושא של פוטו-וולטאי אצלנו.

טלי פלוסקוב: לערד יש 104 אלף דונם.

טלי פלוסקוב: אני לא יודעת אם יש עוד רשות כזאת שיכולה לספק המון.

טלי פלוסקוב: אנחנו מוכנים לתת, אבל המספרים שקראתי כאן - - וזה לא סתם שהרשות לוקחת כסף.

טלי פלוסקוב: כמו שאתם מבינים, רשות משקיעה כסף כדי לקבל אתכם, להוציא לכם אישורים, מדידות, מה שאתם רוצים.

טלי פלוסקוב: לא יכול להיות שנדבר על סכומים כל כך נמוכים.

טלי פלוסקוב: אני לא אומרת שצריך לקחת 10 שקלים.

טלי פלוסקוב: אני רואה פה מסמך של 10 שקלים.

טלי פלוסקוב: אני לא יודעת מאיפה המצאתם את זה.

<איתן פרנס: זה פי 10 ממה שהיה עד היום.

טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על סכום סביר.

טלי פלוסקוב: אם במקום 2.4 נוכל לתת לרשות תוואי שבו הגבוה ביותר יהיה 6 שקלים והנמוך לא יהיה 0.1, הרשות תדע לדרג את זה לפי מה שאמרתם.

טלי פלוסקוב: זה רעיון טוב שלא על כל השטח יהיה את אותו סכום.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שצריך לקחת בחשבון שהתנאים צריכים להיות שווים למועצות אזוריות ולערים.

טלי פלוסקוב: לא יכול להיות שיהיה פה שוני.

טלי פלוסקוב: זה סוג של תחרות שקיימת בין הרשויות.

טלי פלוסקוב: צריך לקחת את זה בחשבון.

טלי פלוסקוב: אם אנחנו ניכס לתוואי של בין 1.5 שקלים ל-6 שקלים, זה יהיה תוואי סביר לרשות שמשקיעה לא מעט כדי שתצליחו בשח שיפוטה.

אראל מרגלית: אני לא מומחה בזה, אבל יש אנשים שאומרים לי ש-6 שקלים זה מחיר שהופך את זה - - -

<איתן פרנס: 2 מיליון שקל לשנה ארנונה.

טלי פלוסקוב: אני אמרתי תוואי.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים שזה יהיה.

אראל מרגלית: אם זה נותן נוקאאוט לתחום, אנחנו לא רוצים.

טלי פלוסקוב: אף אחד לא רוצה לתת נוקאאוט, אבל תחשבו גם על הצד השני.

<איתן פרנס: 2 מיליון שקל לשנה מה שאת אומרת.

טלי פלוסקוב: כמה אתה מרוויח?

<איתן פרנס: אני מוכן לתת לך את זה, זה של הציבור.

<איתן פרנס: זה מייקר את החשמל.

<איתן פרנס: ברגע שאת מטילה 2 מיליון שקל - - -

טלי פלוסקוב: לספר לך עוד כמה דברים - - - ?

<נעה בן-אריה: מה אחוז ההוצאה שלך לארנונה?

טלי פלוסקוב: צריך לשקול את הטווח שאנחנו יכולים לתת.

טלי פלוסקוב: הוא חייב להיות סביר, הוא בוודאי צריך להתחשב.

טלי פלוסקוב: צריך למצוא את האיזון הנכון בנושא הזה.

אראל מרגלית: טלי, למען ההגינות, יש פה פרוטוקול שלם של ישיבת ועדת הכספים מ-2011.

אראל מרגלית: באותה ישיבה ה-2.4 היה הגג של שטחים גדולים יותר.

אראל מרגלית: לא הגיעו בזמנו להבנה לא בגלל הוויכוחים על השטחים הגדולים, לפי מה שאני קורא פה, אלא בגלל הצריכה הביתית.

טלי פלוסקוב: הייתה שם נציגות של ערים, או רק של מועצות אזוריות?

אראל מרגלית: כן, הם הסכימו.

<נעה בן-אריה: לא היה נציג בדיון הזה.

דב חנין: אני חייב להצטרף לתסכול שהביע יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גפני, במהלך הדיון הזה.

דב חנין: תראו, התחום של האנרגיה הסולארית והאנרגיה המתחדשת בכלל הוא תחום מאוד מאוד מורכב.

דב חנין: אנחנו עוסקים פה בהיבט מאוד נקודתי, אבל אם הייתה הזדמנות הייתם שומעים מהאנשים שעוסקים בתחום כמה גדול ומגוון תחום החסמים שעומדים בפניהם.

דב חנין: מדובר בחסמים מכל מיני סוגים - כלכליים, תכנוניים, מערכתיים, מוסדיים.

דב חנין: כל מיני סוגים של חסמים.

דב חנין: כל פעם שמרגישים שמתגברים על איזה שהוא חסם אחד, מיד צצים במקומו, כמו במיתולוגיה היוונית, 4 ראשים של מפלצת שמונעים את ההתקדמות.

דב חנין: זה בעייתי במיוחד בתחום שהוא בסך הכל תחום שנמצא בתחילת הדרך, תחום שהוא מאוד חלוצי מבחינת ההתנהלות שלו, תחום שאין לו עדיין בסיס כלכלי מאוד יציב ועמוק, תחום שבו יותר מאשר בכל תחום אחר צריך ודאות כדי לתכנן את העתיד, כדי לדעת שיודעים להתקדם מהמקום שבו אנחנו נמצאים היום למקום שאליו אנחנו רוצים להגיע.

דב חנין: גם בהיבט הזה של החסמים וגם בהיבט הזה של הודאות אנחנו נמצאים - - כשאני אומר "אנחנו", אני מתכוון לחברה.

דב חנין: אני אמנם לא מייצר אנרגיה סולארית, אבל אני חושב שזה האינטרס של כולנו, של החברה הישראלית לקדם פתרונות כאלה.

דב חנין: אנחנו כחברה נמצאים בבעיה.

דב חנין: אני פה מנצל את ההזדמנות כדי לפנות לנציגי השלטון המקומי, שאני בהחלט מבין את מצוקתם, אני מבין גם את הצורך שלהם בלמקסם ולהגדיל את ההכנסות שלהם.

איתן ברושי: לא מזה תהיה הישועה.

דב חנין: אמר בצדק חבר הכנסת ברושי, שמכיר את השלטון המקומי מקרוב, שלא מזה תבוא ישועתם, אבל מזה יכול לבוא חורבנו של התחום הסולארי.

דב חנין: זה עלול להיות הקש פלוס שישבור את גב הגמל.

דב חנין: אסור לנו שנגיע למצב הזה.

דב חנין: אני רוצה לסכם ולומר שאנחנו צריכים לחזור למינימום שסוכם עליו בוועדת הכספים הקודמת.

דב חנין: קודם כל, הדבר הזה שסוכם ורצינו להשיג עוד יותר.

דב חנין: אגב, העוד יותר מוסכם, כי לגבי המתקנים הקטנים כולנו מסכימים שאנחנו יכולים לפטור אותם לגמרי, זה סתם עלויות מיותרות על מערכת הגבייה וכל התסבוכת בעניין הזה.

דב חנין: אני מציע שככה נסכם את הדיון הזה, כדי שבאמת נוכל להתקדם ברמה המעשית.

באסל גטאס: אני מסכים עם כל מילה שאמר חברי דב.

באסל גטאס: אני חושב שהדרך הכי טובה לעודד את הענף הזה, במיוחד בשנים הראשונות לתקומה ולצמיחה, היא דרך המיסוי, דרך מגוון הסוגים של המיסוי.

באסל גטאס: כך עשו כל המדינות בעולם.

באסל גטאס: אני חושב שצריך בכובד ראש לשקול כל מה שניתן בכדי לעודד את הענף הזה, כולל הנחות מפליגות בארנונה.

אראל מרגלית: היינו רוצים לדעת אם חלק מהדברים האלה מעוגנים בארצות אחרות, אם יש איזה שהוא range כזה של מחירים שאפשר להתייחס אליו.

<ערן קופל: אני רוצה להתייחס לנושא המידתי.

<ערן קופל: דובר פה על העיקרון שכולנו תומכים באנרגיה מתחדשת.

<ערן קופל: בואו רגע ננסה להבין מה המשמעות של כל שקל למטר מרובע ארנונה על המערכת הסולארית.

<ערן קופל: בואו נבין רגע את המספרים.

<ערן קופל: אם אנחנו מסתכלים, יש לנו שתי השפעות.

<ערן קופל: אחת זה על הרווחיות של היזם, ושתיים, על מחיר החשמל.

<ערן קופל: ניקח את זה קודם כל למחיר החשמל.

<ערן קופל: כל שקל למטר מרובע לשנה של ארנונה הוא שווה ערך לאגורה במחיר החשמל.

<ערן קופל: אם אנחנו רוצים להטיל 7 שקלים למטר מרובע לשנה ארנונה, המשמעות היא שאנחנו מייקרים ב-7 אגורות את מחיר החשמל.

<ערן קופל: זה בערך 12% ייקור.

<ערן קופל: זאת המשמעות.

<ערן קופל: כיס אחד של הרשויות המקומיות תופח בסכום מסוים, וצרכני החשמל במקום אחר משלמים את ההפרש הזה.

<ערן קופל: כל שקל זה אגורה במחיר החשמל.

<ערן קופל: זה הצד המידתי.

<ערן קופל: הצד השני הוא בצד היזמי.

<ערן קופל: ממתקן סולארי שמפיק ערך של 800 שקל לקילו מותקן, שזה בערך ההכנסה היום, אנחנו גורעים בערך 100 שקלים.

<ערן קופל: אנחנו מעמיסים עליו את אותם 7 שקלים.

<ערן קופל: אנחנו לוקחים איזה תשלום לא פרופורציונאלי.

<ערן קופל: את המתקן הזה עלה להקים.

<ערן קופל: עכשיו משלמים את ההחזר על עלות ההקמה שלו.

<ערן קופל: מתוך מה שנותר, בערך 100% ילך לארנונה.

<ערן קופל: יכול להיות שלמישהו זה נראה הגיוני ב-2, 8 שקלים או 5 שקלים – אנחנו מדברים בסכומים דומים מאוד- אבל מבחינת המתקן הסולארי המספרים האלה הם מאוד דרמטיים.

איתן ברושי: אני מבין את הוויכוח, זה לא מפתיע.

איתן ברושי: השלטון המקומי מייצג את הרצון לגייס את המשאבים ואת הארנונה כחלק מהמס.

איתן ברושי: מי שמשלם רוצה בדרך כלל לשלם פחות.

איתן ברושי: חברת הכנסת טלי פלוסקוב ביטאה את המצוקה של ערד.

איתן ברושי: שום פתרון למצוקת ערד לא יבוא מהחברים שיושבים כאן.

איתן ברושי: באמת צריך לשאול למה זה קרה שערד במשבר כזה גדול.

איתן ברושי: אני לא חושב שהשטחים שהיא מדברת עליהם יפתרו את הבעיה למפעלים.

איתן ברושי: אראל, אתה מתמצה בנושא הזה היטב.

איתן ברושי: רוב השטחים שמדברים עליהם הם בנגב, בדרום.

איתן ברושי: שם השטחים הפתוחים.

איתן ברושי: אם היו פחות שטחי אש, היינו מביאים עוד שטחים.

איתן ברושי: על מה מדברים עכשיו?

איתן ברושי: מי יכול לממן את זה?

אראל מרגלית: דרך אגב, בדקנו את עצמנו.

אראל מרגלית: בדיון האחרון שאמרתם שהשלטון המקומי לא היה, היו ראשי רשויות.

אראל מרגלית: זה היה דיון שני אחרי שבדיון הראשון לא היה נציג מהשלטון המקומי.

אראל מרגלית: הם כן הוזמנו.

אראל מרגלית: מי שהגיע לאותו דיון זה ראשי המועצות בדרום.

אראל מרגלית: שם יש להם שטחים גדולים.

אראל מרגלית: הם הסכימו.

איתן ברושי: יש שם שני דברים, גם שטחים גדולים וגם שמש.

איתן ברושי: אני רוצה לומר שבחלק מהמקומות זה תעסוקה חלופית.

איתן ברושי: במקום לגדל חקלאות שמפסידה, צריך להפוך את זה לאנרגיה מתחדשת שמביאה אנשים.

איתן ברושי: האזור שאנחנו מדברים בו הוא אזור עם אוכלוסייה דלה ופרנסה דפוקה.

איתן ברושי: זו לא רק שאלת הארנונה, זה כלי לפיזור אוכלוסייה, לחיזוק האזורים הרחוקים.

איתן ברושי: כל הזמן אנחנו נואמים את הנאומים האלה במפלגה שאתה ואני חברים בה, עד שזה מגיע למעשים ולפעמים אנחנו מתבלבלים.

איתן ברושי: ודאי שיש פה שאלה של מחיר החשמל.

איתן ברושי: אנחנו באים מהוויכוח על פערי התיווך.

איתן ברושי: מה התוצאה?

איתן ברושי: משלמים יותר ביוקר על העגבניות לא בגלל שהחקלאי מרוויח, אלא בגלל שדופקים אותו בכל מקום ומישהו גוזר קופון.

איתן ברושי: זאת מדינה שרמי לוי מדליק משואה.

איתן ברושי: התהפכו פה היוצרות.

איתן ברושי: הסוחרים מדליקים משואות.

איתן ברושי: פעם החקלאים היו בראש החברה, עכשיו הסוחרים מדליקים משואות, החקלאים אוספים את הפרנסה בקושי.

איתן ברושי: כמי שהיה גם ראש מועצה אזורית ויודע את הקרב על המפעלים, חלק מהקרב על המפעלים באזורי התעשייה של המועצות היה טיפול בסוגיית הארנונה.

איתן ברושי: הייתה סמכות.

איתן ברושי: אני לא יודע בדיוק את התמונה כרגע, אבל בהחלט נאבקנו על השאלות איפה יוקמו המפעלים הגדולים, מתוך ידיעה שקודם כל זה פרנסה לתושבים, אחרי זה הכנסה לרשות.

איתן ברושי: היו לנו סמכויות.

איתן ברושי: אפשר גם לתת אותן עכשיו ולבוא ולומר שיש פה הקלה, אל"ף, כי זו התמודדות, אחרת למה לא להקים את המפעלים ברעננה כפר סבא.

איתן ברושי: עם כל חוק עידוד השקעות הון, ההון האנושי הוא במרכז.

איתן ברושי: איך אתה מעביר מפעלים לפרפריה?

איתן ברושי: איך תביאו את ההשקעות לשם?

איתן ברושי: רק על ידי יצירת עידוד.

איתן ברושי: פעם אחת זה נושאים שאתם אומרים שאתם יורדים מהם.

איתן ברושי: מצד שני, שאלת הארנונה היא באמת שאלה שצריך להגיע להבנה עם ראשי הרשויות.

איתן ברושי: תראו, גם אני מכיר את האמירה שאין קשר בין גובה הארנונה לשירותים.

איתן ברושי: יסבירו מפקדי הבסיסים שמחזיקים חלק מהשלטון המקומי.

איתן ברושי: נראה לי שצריך לאמץ את הדברים של דב, בהתאם לדברים של איתן, ולקבוע פה תקופת ביניים נוספת שתאפשר 5 שנים לפחות לקבל את התנאים.

איתן ברושי: אני בא עכשיו מוועדת החינוך התרבות והספורט.

איתן ברושי: מה שלפעמים המדינה הזאת משדרת זה שאין פה יד מכוונת ורגל מסיימת.

איתן ברושי: יש משהו לא מובן בהתנהלות של המדינה.

איתן ברושי: חסר פה איזה קצין אג"ם או קמב"ץ שיעשה פה סדר.

איתן ברושי: יש משהו לא הגיוני בהתנהלות של המדינה.

איתן ברושי: מה יחשבו האזרחים?

איתן ברושי: אני בא מהצד הזה.

איתן ברושי: זה כמו שאומרים לך: "תעשה מצ'ינג".

איתן ברושי: שקל שלא מתחלק ל-4 לא יכול להיות שלם במדינה.

איתן ברושי: מי עושה את הקמב"ץ?

איתן ברושי: ראש הרשות או היזם.

איתן ברושי: במקום שיעשו את התיאום בירושלים, שזה לוקח דקות, שולחים אותך לעשות את המצ'ינג בכל הרחובות.

איתן ברושי: אני מתכוון להגיע גם לדיון על מעמדם של פקידי האוצר, כי לפי דעתי לא יכול להיות שהפקידים יודעים יותר טוב מהשרים.

איתן ברושי: זאת לא בעיה של שר הפנים, הבעיה היא של שר האנרגיה.

איתן ברושי: אנחנו, דב ואני, לא כתבנו מכתב לשר הפנים, כתבנו מכתב לשר האוצר ולשר התשתיות.

איתן ברושי: אני מציע שוועדת הכספים תקיים דיון בשאלת האנרגיה המתחדשת, מקומה ומעמדה במשק, כי לפי דעתי יש איזו חולשה של המדינה בכל מיני תחומים.

איתן ברושי: אין יד מכוונת ורגל מסיימת.

איתן ברושי: יכול משרד אחד לדבר בעד, כשמישהו אחר יעשה הפוך.

איתן ברושי: צריך להשאיר את המצב הקיים לעוד 5 שנים, לקבל את הניסוח של דב.

איתן ברושי: מצד שני, הוועדה חייבת אחרי הפגרה לדון בשאלות של האנרגיה המתחדשת.

איתן ברושי: זה לא פחות חשוב מעניין הגז.

<איתן פרנס: עלתה כאן שאלה כמה ארנונה אפשר להטיל על המתקנים הסולאריים.

<איתן פרנס: נזכרתי – יש לי זיכרון ארוך - שהגברת מהשלטון המקומי ישבה איתי בחדר במשרד הפנים.

<איתן פרנס: אני רוצה לגלות פה לוועדה מספר שלא נאמר עד היום בחוץ.

<איתן פרנס: הרשויות המקומיות קיבלו מעל 2 מיליארד ש"ח מהתחום הזה באמצעות היטלי השבחה.

<איתן פרנס: בזמנו, כשנפגשנו, ביקשתי ממך גרייס, פטור לתחום הזה, אבל אתם לא הסכמתם.

<איתן פרנס: מטרת הכסף הזה היא פיתוח התשתיות, תכנון מקומי.

<איתן פרנס: הוא הולך לקופות הוועדות המקומיות.

<איתן פרנס: זה הכסף שעבר בעיקר לפריפריה, למתקנים.

<איתן פרנס: אם זה מינהל מקרקעי ישראל יש הסדרי חלף היטל השבחה.

<איתן פרנס: הפרט הזה הוא פרט חשוב, הוא רק לא על השולחן.

<איתן פרנס: זה לא המקום להיכנס אליו.

<חוני קבלו: כנציג רשות החשמל, שזה גוף שמייצג במקרה הזה את טובתם והאינטרסים של צרכני החשמל, מדובר פה על מכה לתעשייה.

<חוני קבלו: מהלכים של ייקור ארנונה עשויים גם להוות וליצור השפעות משמעותיות על כיסם של הצרכנים.

<חוני קבלו: זאת נקודה שאנחנו רוצים להדגיש.

<חוני קבלו: ישנה כאן תוספת משמעותית של מכסות שקבעה הממשלה באוקטובר 2014.

<חוני קבלו: המכסות האלו, לפי כוונת הרגולטורים – משרד האנרגיה, רשות החשמל, צפויות להיות מחולקות על ידי מכרזים.

<חוני קבלו: מה המשמעות של ייקור ארנונה?

<חוני קבלו: המשמעות היא עליית התעריף במכרזים.

<חוני קבלו: ייווצר פה מצב של העברה מכיס לכיס, מכיסם של צרכני החשמל שהם אלה שישלמו את התעריפים הגבוהים יותר עבור אנרגיה סולארית.

<חוני קבלו: זה בעצם מס על תעריפי האנרגיה הסולארית שמשלמים אותם צרכני חשמל.

<חוני קבלו: זה דבר שחשוב לשים לב.

<חוני קבלו: זו לא סתם פגיעה ברווחיות של חברות, שזאת סוגיה שכבודה במקומה מונח, זה פשוט מס על צרכני החשמל, מס פוטנציאלי ככל שיהיה ייקור.

<חוני קבלו: זה לא מס קטן, משום שהמספרים שנשמעו פה - אנחנו מדברים על עולם שבו עלויות של אנרגיה סולארית הולכות ויורדות – היו 6 שקלים, 7.5, 10 שקלים.

<חוני קבלו: מספרים כאלה יכולים להגיע לעשרות אחוזים מהתעריף.

<חוני קבלו: יכולים להגיע פה לנתחים מדהימים מבחינת הפרופורציה של התעריף.

<חוני קבלו: כשמדובר על גגות עד 200 מטר, אז יש מתקנים על גגות שהם מעל 200 מטר.

<חוני קבלו: דוגמה בולטות לכך היא המקום שבו אנחנו נמצאים שהוקמה בו מערכת סולארית גדולה של מעל 200 מטר.

<חוני קבלו: מה קורה במצב כזה?

<חוני קבלו: אם נגביל את הפטור עד 200 מטר, כיצד זה ישרת את הרצון להקים - - - ?

אראל מרגלית: אנחנו מחכים לארנונה פה בירושלים.

<חוני קבלו: כדאי שנחשוב על זה.

<חוני קבלו: זה לא מקרה יחיד.

<חוני קבלו: ישנם מתקנים שמוקמים על גגות של מפעלים.

<חוני קבלו: כדאי שנבין שאין פה שאלה של תעשייה מול מרכז השלטון המקומי, אלא בסופו של דבר מדובר פה על שאלה של ייקור תעריפי החשמל לצרכנים.

<חוני קבלו: זה דבר שיש לו משמעות.

<סיגל נעים: אני נמצאת בתעשייה הזאת פחות או יותר מיום היווסדה.

<סיגל נעים: זה הגיע למצב אבסורדי.

<סיגל נעים: אני אתן רק דוגמה אחת קונקרטית.

<סיגל נעים: אני מדברת על מתקן קרקעי בחצבה.

<סיגל נעים: אנחנו השקענו במתקן הזה 30 מיליון שקלים.

<סיגל נעים: ביום שבו הייתי צריכה לקבל את ההחלטה האם אני מקימה את המתקן או לא, לא יכולתי לדעת מה יהיה גובה הארנונה או מה יהיה התשלום למינהל מקרקעי ישראל.

<סיגל נעים: אנחנו היינו המתקן האחרון בהסדרה של רשות החשמל, ולכן אנחנו בתעריף של 54 אגורות.

<סיגל נעים: אני אזכיר שהתעריף התחיל ב-2 שקלים.

<סיגל נעים: ההכנסה שלנו היא רבע מהתעריף הגבוה ביותר.

<סיגל נעים: אנחנו קיבלנו שומת מינהל של 2.7 מיליון שקלים, שזה פי 4 ופי 5 ממה שמקבלים במקומות אחרים.

<סיגל נעים: אי אפשר להכניס את זה לתכנית העסקית כי אף אחד לא יודע, ההחלטה היא פשוט שרירותית פחות או יותר כמה נשלם למינהל.

<סיגל נעים: אני מקבלת חשבון ארנונה של 2.6.

<סיגל נעים: ב-2.6 המתקן שלי מפסיד כסף.

<סיגל נעים: אני כל חודש צריכה להביא כסף מהבית, שזה אחרי שכבר הבאתי 30 מיליון שקל מהבית, בכדי להחזיק את המתקן.

<סיגל נעים: זאת תוצאה לא סבירה.

<סיגל נעים: אני צריכה להגיע היום לקבל את הכסף מקרנות הפנסיה שמממנות את המתקן הזה.

<סיגל נעים: הכסף של הפנסיה של כולנו נמצא שם.

<סיגל נעים: הם משקיעים במתקנים בטוחים.

<סיגל נעים: הם משקיעים בדברים שעובדים ויש להם ודאות של 20 שנה.

<סיגל נעים: אם 5 שנים מיום שהתעשייה הזאת התחילה לפעול המדינה לא יודעת להגיד לי מה יהיה גובה הארנונה שאני אשלם או מה יהיה גובה התשלום למינהל, איך קרנות הפנסיה יכולות להשקיע כשהן לא יודעות מחר בבוקר על איזו תשואת פרויקט הן עובדות?

<סיגל נעים: במסגרת חשבון הארנונה האחרון - זה ממועצה אזורית ערבה תיכונה – קיבלנו את הסכום המסחרר של 180 ש"ח למטר רבוע במושב חצבה, כאשר על היתר 2.5 שקלים.

<סיגל נעים: אלה תשלומי ארנונה שפשוט מביאים את המתקן ל-0.

<סיגל נעים: לשאלת הגברת שישבה פה: מה קורה כשזה 6 שקלים, אז 6 שקלים זה 0.

<סיגל נעים: אם הייתי מקבלת תעריף של 2 שקלים, יכול להיות שהייתי עומדת בזה.

<סיגל נעים: אנחנו תמכנו בהורדת התעריפים, אנחנו חשבנו שזה נכון שכשמחירי הציוד יורדים הצרכן הסופי במדינת ישראל ישלם פחות, אבל לא ייתכן שביד אחת מורידים, ביד השנייה לוקחים, כאשר אין שום קשר בין שתי הידיים האלה.

<סיגל נעים: אנחנו מבקשים שהתעריף לא יעלה על שקל אחד, כי זה מה שמתקנים של 54 אגורות מסוגלים לשלם בלי להגיע לפשיטת רגל.

<רון איתן: אני מנהל תחום המקרקעין בחברת ערבה פאוור.

<רון איתן: זאת חברה שהיא חברה חלוצה בתחום, היא הקימה את השדה הסולארי הראשון בישראל.

אראל מרגלית: איפה?

<רון איתן: בקיבוץ קטורה.

אראל מרגלית: ליד האצות.

<רון איתן: נכון.

אראל מרגלית: לקראת הישיבה בוועדה ביקרנו ברוב השדות הסולאריים.

<רון איתן: אני אשמח שתבואו עוד פעם אם תרצו.

<רון איתן: בימים הקרובים אנחנו עתידים להקים בשותפות עם חברה נוספת את השדה הסולארי הגדול בישראל.

<רון איתן: אני רק רוצה לתת פה קנה מידה ופרופורציות למה שמתרחש.

אראל מרגלית: איפה?

<רון איתן: בקטורה.

<רון איתן: מדובר בשדה בגודל של כ-500 דונם.

<רון איתן: המשמעות של ייקור התעריף בין מה שאמור היה להיות לבין מה שפה זרקו באוויר, מבלי להבין את ההשלכות של זה, זה פשוט מאוד גזר דין מוות לאותו פרויקט שהושקעו בו מאות מיליונים של שקלים.

<רון איתן: כמו שחבר הכנסת דב חנן תיאר את זה נאמנה, ארנונה זה רק קצה אחד של קרחון מכל אותן בעיות והתמודדויות שאנחנו כיזמים עברנו.

<רון איתן: חשוב לי לציין שהקרקעות שהשדות הסולאריים הגדולים נמצאים בהן אלו קרקעות שהיו בעבר קרקעות חקלאיות.

<רון איתן: חשוב להדגיש שהשדות האלו הם שדות חקלאיים שהתעריף - - -

אראל מרגלית: אודי גת יסכים שתישאר במחירים האלה?

<רון איתן: למזלנו, אודי גת הוא - - אגב, אני לא מכיר מנעד כזה גבוה של עד 7.5 שקלים מ-30 אגורות.

<רון איתן: זה לא קיים בשום מקום.

<רון איתן: אני לא יודע אם בבית שלך היית מסכים שתהיה אפשרות לעירייה לקבוע לייעוד מסוים מנעד כזה גבוה.

<רון איתן: במקרה אודי גת הוא מהחלוצים, הוא ייקח את התעריף הנמוך ביותר.

<נעה בן-אריה: אודי גת חתום על מכתב אחר.

<רון איתן: בעוד שנתיים או בעוד איזו שהיא תקופה הוא יכול לסיים את תפקידו.

<רון איתן: אנחנו לא צריכים להסתמך על אודי גת.

<רון איתן: אנחנו צריכים שבתקנות יהיה מצב שבו המועצות יוכלו לקבל ארנונה שתהיה הוגנת, הולמת, שתאפשר כדאיות כלכלית למתקנים האלה.

<רון איתן: נמצא פה נציג של רשות החשמל.

<רון איתן: תתקנו אותי אם אני טועה, אבל בתחילת הדרך, במודלים הכלכליים שרשות החשמל קבעה ועל בסיסם נקבעו התעריפים, אני חושב שרשות החשמל כיוונה לתעריף של שקל אחד בלבד.

<חוני קבלו: 60 אגורות.

<רון איתן: אדרבא ואדרבא.

<רון איתן: אני בטוח שאם רשות החשמל הייתה יודעת בבואה לקבוע את התעריף שהמועצות הולכות להשית מס ארנונה בשיעור של 7.5 שקלים, יכול להיות שמשהו היה משתנה.

<יונתן אייקנבאום: לגבי הנושא של רשות המסים והפטור לצרכנים פרטיים.

<יונתן אייקנבאום: הפטור צריך לחול על הצרכנים הביתיים, לא על הצרכנים שגודל המתקן שלהם הוא 4 קילו או משהו כזה.

<יונתן אייקנבאום: צריך להגדיר בדיוק את שטח המתקן שבו חל הפטור.

<יונתן אייקנבאום: בלי זה אין לזה משמעות, אנחנו לא מתקדמים לשום מקום.

<יונתן אייקנבאום: זאת נקודה אחת.

<יונתן אייקנבאום: נקודה שנייה, אני לא למבין מדוע צריכה להיות אבחנה והגבלה על פטור מארנונה למתקנים שהם של 200 מטרים במסגרת מונה נטו.

<יונתן אייקנבאום: משמעות מונה נטו היא צריכה פרטית.

<יונתן אייקנבאום: צריכה פרטית משמעותה דוד שמש גדול.

<יונתן אייקנבאום: אם יש לי דוד שמש ענק ובאמצעותו אני מחמם מים למפעל שלי, למה שאני אשלם על זה ארנונה?

<יונתן אייקנבאום: אני מבקש מהוועדה שתעשה דיון מקיף על הנושא, כי אנחנו צריכים לעשות חושבים מא' עד ת' לגבי התחום הזה.

<יונתן אייקנבאום: יש פה בעיה של התייחסות כללית.

<יונתן אייקנבאום: כמו שאולי חייבים שיעור בארנונה, כך גם חייבים שיעור במשמעות של אנרגיה מתחדשת ואנרגיה סולארית במדינת ישראל ובעולם.

<נדב ברקן: אני נציג של זרוע האנרגיות המתחדשות של חברת החשמל הצרפתית בישראל.

אראל מרגלית: Edf-en.

<נדב ברקן: נכון.

<נדב ברקן: אנחנו אולי השחקן הזר האחרון שפועל כאן בארץ.

<נדב ברקן: הקמנו עד עכשיו 11 מתקנים קרקעיים גדולים.

<נדב ברקן: אני מדבר בעיקר על המתקנים האלה.

<נדב ברקן: חשוב לי להגיד שני דברים כי באמת את רוב הדברים כבר אמרו.

<נדב ברקן: כשחקן, כנציגים של משקיע זר שבא ומשקיע בארץ אנחנו צריכים לבוא היום ולהסביר איך בתחשיבים שהקמנו את המתקנים התבססנו על שקל אחד, כמו שאמר רון שזה מה שרשות החשמל לקחה בחשבון בתעריף שלה, והיום אנחנו מתבססים על קפיצה של פי 5 בתעריף הזה.

אראל מרגלית: כמה לוקחים בפרובאנס?

<נדב ברקן: שאלה טובה.

<נדב ברקן: אני אבדוק ואעביר את המידע הזה.

<נדב ברקן: אני לא יודע להגיד.

<נדב ברקן: חשוב לי להבהיר שתי נקודות מרכזיות.

<נדב ברקן: אנחנו פועלים בשוק מוסדר רגולטורית על ידי רשות החשמל.

<נדב ברקן: יש בעצם תעריף קבוע.

<נדב ברקן: אנחנו מקבלים תעריף קבוע ל-20 שנה.

<נדב ברקן: כשרשות החשמל נותנת את התעריף, היא עושה בחינה של כל העלויות.

<נדב ברקן: בבחינה של העלויות שלה היא התחשבה בזה שהתעריף של הארנונה יהיה שקל למטר, כאשר לפי זה היא נתנה את התעריף, מה שאומר שבתעריפים שמוצעים פה אנחנו עוברים להפסד, כמו שאמרה סיגל, וזה לא הגיוני לחלוטין.

<נדב ברקן: יש לי דוגמאות מצוינות לתת.

<נדב ברקן: סיגל נתנה דוגמה טובה.

<נדב ברקן: אנחנו קיבלנו השנה צו ארנונה.

משה גפני: זה ברור שאם מעלים את זה אתם הולכים להפסד.

<נדב ברקן: אנחנו הולכים להפסד וצריכים לתת הסברים.

<נדב ברקן: אמרה פה קודם ראשת עיריית ערד לשעבר שהם גם רוצים לעשות.

<נדב ברקן: יש, ואני חושב שיאשר את זה חוני, הסדרה שבינתיים 16 מגה וואט מתוך 60 נוצלו.

<נדב ברקן: יש 44 מגה וואט פנויים.

<נדב ברקן: ממה שאני שומע מכל הרגולטורים בתחום, הם נלחמים עם ראשי העיריות: בואו תקימו מתקנים בשטח שלכם.

<נדב ברקן: ראשי העיריות לא רוצים, הם אומרים שזה לא כלכלי להם.

<נדב ברקן: כלכלי להם לעשות משרדים, כלכלי להם לעשות אזורי תעשייה.

<בן ציון קבקוב: במהלך הדיון הזכרנו פעמיים את צרפת.

<בן ציון קבקוב: תרשו לי לספר לכם שבפריז קיבלו החלטה שכל בניין חדש יהיה מחויב בבנייה על הגג של מתקנים לאנרגיה מתחדשת או חקלאות.

<בן ציון קבקוב: זאת דוגמה מחוץ לארץ.

אראל מרגלית: לגגות האלה?

<בן ציון קבקוב: כן.

<בן ציון קבקוב: התחום שאני הולך לדבר עליו זה התחום של החקלאות העירונית היצרנית.

<בן ציון קבקוב: אני מבקש פטור מלא מארנונה כיוון שאני מגדל ירק על הגג בצורה יצרנית.

משה גפני: מגיע לך פטור מלא.

<בן ציון קבקוב: לא רק לי, אלא לתחום שלם שהולך וגדל לנגד עינינו.

<בן ציון קבקוב: אני מבקש להכניס להחלטת הוועדה את הנושא של חקלאות עירונית יצרנית.

<עדי מוסקוביץ: אני מומחה לארנונה.

<עדי מוסקוביץ: אני מייצג חברות במערכות סולאריות.

<עדי מוסקוביץ: אין ארנונה, לא מוטלת ארנונה על מתקנים עד 200 מטרים, לא מוטלת ארנונה על דודי שמש, אין שום כוונה וזה גם לא יקרה.

<עדי מוסקוביץ: לגבי מתקנים מעל 200 מטר, רוב ראשי הרשויות המקומיות נהגו באופן אחראי מאוד ולא הטילו ארנונה על גגות סולאריים, חלקם גם לא על מתקנים על שדות סולאריים קרקעיים.

<עדי מוסקוביץ: הם יודעים בדיוק מה הם עושים אותם ראשי רשויות.

<עדי מוסקוביץ: בהנחה ומאשרים את התקנות כפי שהן, צריך להבין שמבחינת דיני הארנונה כל הרשויות יהיו בתעריף המרבי.

<עדי מוסקוביץ: אם רוצים לבוא לקראת היצרנים הסולאריים, צריך לקבוע שרשות מקומית שרוצה להפחית מהתעריף המרבי, היא תהיה רשאית לעשות זאת מבלי אישור של שר הפנים ושר האוצר.

<עדי מוסקוביץ: זה יכול לעזור מאוד ליצרנים.

<שמואל חן: אדוני היושב-ראש, הדיון כאן על שקל פה ושקל שם זה לא הדיון.

<שמואל חן: אנחנו בסופו של דבר עוסקים פה בפיקוח נפש, אני לא מגזים.

<שמואל חן: כל העולם היום עוסק בשינויי אקלים לקראת הכינוס בפריז בדצמבר.

<שמואל חן: אנחנו מדברים על כך שבסופו של דבר כשאנחנו ניצור אנרגיה מתחדשת ונפחית את פליטות הפחמן שלנו, אנחנו נפעל למען הצלת האנושות, פשוטו כמשמעו.

<שמואל חן: יש נטייה כאן לאנשי התקציבים במדינה לקחת מדיניות של ממשלת ישראל, שאישרה את עידוד האנרגיה הירוקה, שקבעה יעדים, ולפעול בדיוק להיפך באיזו שהיא קטנוניות של שקל לפה ושקל לשם כדי להרוג סופית את כל הנושא של אנרגיה ירוקה.

<שמואל חן: אנחנו בכנסת הקמנו שדה סולארי לצריכה עצמית של הכנסת כדי לעודד את כל העניין של אנרגיה ירוקה.

<שמואל חן: טועה מי שחושב שהדיון כאן הוא מקומי.

<שמואל חן: תדעו לכם, אנחנו הסתובבנו ב-7 פרלמנטים.

<שמואל חן: כל הפרלמנטים מסתכלים על מה תהיה הרגולציה כאן, כי זה מה שהם יעשו אחר כך.

<שמואל חן: זה ישפיע על העולם.

<אייל עופר: במדינת ישראל אחוז וחצי מהאנרגיה מופק ממקורות מתחדשים.

<קריאה: 1.6.

<אייל עופר: נכון, 1.6.

<אייל עופר: הייתה פה לפני שבוע בערך שרת הסביבה של גרמניה.

<אייל עופר: שם, כידוע, זאת מדינה שהיא "ברוכה" בשמש הרבה יותר מאשר במדינת ישראל.

<אייל עופר: שם האחוז הוא 26.5.

<אייל עופר: ההשוואה הזאת, אני חושב, מדברת בעד עצמה, כבוד היושב-ראש.

<ציון נקש: לגבי ההערה כאילו בפרוטוקולים קודמים ניתנה הסכמת מרכז השלטון המקומי, אני רוצה לומר שמי שישבו כאן זה נציגי המועצות האזוריות שהיום - העברנו מכתב ליושב-ראש - מיושרים איתנו בעמדה, בתעריפים שהצענו.

<ציון נקש: זה לעניין של איפה הדיון צריך להתקיים, מה כל הצדדים חושבים.

<איתן פרנס: לא נכון, אתם הסכמתם.

<ציון נקש: נאמרה פה אמירה שהמתקנים לא יצילו את ערד, זה נכון, אבל באותה נשימה צריך להגיד שהארנונה של ערד לא תציל את המתקנים הפוטו-וולטאים.

<ציון נקש: שמענו את הבעיות של המתקנים האלה מפה עד להודעה חדשה.

<ציון נקש: לא צריך ללכת לכבשת הרש של השלטון המקומי ולאכול לה את הארנונה.

<ציון נקש: מדובר פה במתקנים שמוקמים במאות מיליונים, במיליארדים.

<ציון נקש: יש מתקן שיוקם ב-4 מיליארד שקל, הוא אושר רק לאחרונה.

<ציון נקש: הוא לא יכול לחיות?

<ציון נקש: זה כמו להגיד שאינטל לא יקימו בישראל את המפעל בגלל הארנונה שקרית גת מטילה עליהם.

<ציון נקש: טווח התעריפים שהצענו בין 1.5 ל-7 שקלים הוא טווח התעריפים - אני יכול להסתמך פה גם על חשב הכנסת שדיבר פה – שגם הכנסת תוכל לעמוד בו.

<ציון נקש: הגיע לכאן גזבר ממצפה רמון.

<ציון נקש: הוא יכול להסביר לכם באיזה תעריפים הרשות העירונית יכולה לחיות.

<שניר ניב: אנחנו לא רוצים להעלות את התעריפים האלה בכלל.

<שניר ניב: חשוב לנו עידוד אנרגיות מתחדשות.

<שניר ניב: אנחנו הגענו לנוסח מוסכם של תעריפים שהוסכמו על השר.

אראל מרגלית: רק תחזור על התעריפים שלך.

<שניר ניב: אני אפילו אתקן את מה שנאמר קודם.

<שניר ניב: אנחנו מדברים על פטור של עד 200 מטר לגגות.

<שניר ניב: בגגות התעריף המקסימאלי הוא עד 60 אגורות, לא עד 2.4 שקלים.

<שניר ניב: על קרקע זה עד 2.4.

<שניר ניב: מבחינתנו אין שום הצדקה לשנות את התעריפים האלה.

אראל מרגלית: זה חשוב, כי קודם על הפחת לא כל כך הסכמנו איתם.

משה גפני: אתם מדברים על התעריפים האלה, על התקנות?

<שניר ניב: אנחנו מדברים על התקנות.

אראל מרגלית: תראה, הם אומרים מחירים אחרים.

משה גפני: אני מבקש לסכם ולומר כדלהלן: אנחנו מדינה שטופת שמש שבה אנחנו משתמשים באנרגיה ירוקה הכי פחות בעולם.

משה גפני: זה מהטבלה שהראה חבר הכנסת אראל מרגלית שמופיעה פה אצלנו.

משה גפני: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת בעליל.

אראל מרגלית: אני ביקשתי ממחקר המידע של הכנסת.

משה גפני: הובא לכאן אישור התקנות.

משה גפני: אני לא אישרתי את זה.

משה גפני: למה לא אישרתי את זה?

משה גפני: מכיוון שלא הייתה אבחנה עד 200 מטר.

משה גפני: עד 200 מטר, שזה לצורך ייצור פרטי, אני חושב שצריך להיות ארנונה 0.

משה גפני: כולם מסכימים עם העניין הזה.

משה גפני: מאז התחילו דיונים.

משה גפני: בסופו של דבר, לא קרה שום דבר.

משה גפני: התוצאה היא בושה למדינה, בושה לנו ככנסת, בושה לממשלה, בושה למשרדים, בושה לשלטון המקומי, בושה לכולם.

משה גפני: זה פשוט דבר שלא ייאמן.

משה גפני: דיברה איתי מנכ"לית משרד הפנים הבוקר.

משה גפני: אני מבקש לקבל החלטה שאני אעביר למנכ"לית משרד הפנים.

משה גפני: אני מבקש שבתוך שבועיים היא תביא תקנות.

משה גפני: ההחלטה היא שהתקנות האלו שהוכנו על ידי משרדי הממשלה והוכנו על ידי משרד הפנים - - -

<שגית אפיק: ומשרד האוצר.

משה גפני: ומשרד האוצר.

משה גפני: אני מבקש שהן יובאו לאישור ועדת הכספים, כאשר עד 200 מטר לייצור פרטי תהיה ארנונה 0.

משה גפני: זה הדבר היחיד שאז דרשתי, אחרת התקנות האלו היו מאושרות וגובה הארנונה היה מאושר.

משה גפני: אני מבקש שבמקום שעושים את הנושא הזה על הגג, הנושא של גידול הצמחים שזה דבר ברור לחלוטין בכל העולם, יהיה פטור.

משה גפני: ממי הולכים לקחת פה את הכסף?

משה גפני: זה יפתור את הבעיה של השלטון המקומי?

משה גפני: זה פשוט לא מתקרב בכלל.

משה גפני: להיפך.

אראל מרגלית: הסכמנו.

אראל מרגלית: הלאה.

משה גפני: אני מעביר את ההחלטה הזאת למנכ"לית משרד הפנים.

משה גפני: סיכמתי איתה שבתוך שבועיים היא תביא לכאן תקנות.

משה גפני: אני מבקש ממשרד האוצר להביא לנו את כל הנימוקים ואת מה שעשיתם עד עכשיו לגבי הנושא של הפחת המואץ.

משה גפני: אנחנו מדברים עד 2.4 מקסימום.

<שניר ניב: על קרקע.

<שניר ניב: על גגות זה עד 60 אגורות.

משה גפני: כן, ודאי.

משה גפני: התעריפים שהיו.

<שגית אפיק: התעריפים שהכנתם במסמך העכשווי.

משה גפני: אני מבקש את מה שהחלטנו עם התוספת הזאת של מה שאמרנו על הגגות ומה שאמרנו לגבי הנושא של עד 200 מטר, שעל זה אין חילוקי דעות, להעביר למנכ"לית משרד הפנים.

משה גפני: לאור הסיכום שלי איתה אני מבקש שהיא תביא לכאן תקנות בתוך שבועיים.

משה גפני: צריך את הביזיון הזה להפסיק.

משה גפני: אף אחד לא ירוויח מזה ולא יפסיד מזה.

משה גפני: מי שמפסיד כל הזמן זה מדינת ישראל שנמצאת בתת פעילות של אנרגיה סולארית, אנרגיה ירוקה.

אראל מרגלית: אנחנו מוכנים להיכנס עם השלטון המקומי לפרויקטים כלכליים ולעזור כדי לתת לאנרגיה סולארית ללכת.

משה גפני: אני מאוד תומך בשלטון המקומי, אמרתי את זה בתחילת הישיבה, ואני אתמוך בהם גם הלאה.

משה גפני: אני חושב שצריך לסייע להם בעניין של הפרויקטים האלה, אבל אי אפשר שהאנשים ישתמשו באנרגיה ירוקה ויצטרכו לשלם על זה למדינה וגם לרשויות המקומיות.

משה גפני: זה דבר בלתי מתקבל על הדעת, לכן גם על הפחת המואץ וגם על הארנונה אני רוצה הסברים.

משה גפני: אני אעביר את זה למנכ"לית משרד הפנים.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.