ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 30, 2015-08-03 10:00

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים והצופים.

אברהם נגוסה: כאן אתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב וחבר הכנסת פרופ' מנואל טרכטנברג.

אברהם נגוסה: אנחנו הזמנו היום את הדיון – היה צריך להיות בשבוע שעבר, אך נציגי משרדי הממשלה לא יכלו להגיע, ולכן דחינו את זה לתוך הפגרה.

אברהם נגוסה: חשוב לנו לקיים את הדיון, ולכן אנחנו הזמנו אתכם.

אברהם נגוסה: תודה שבאתם.

אברהם נגוסה: מטרת הדיון היום: מעקב אחר יישום החוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי.

אברהם נגוסה: זה תיקון חקיקה, תשע"א-2011.

אברהם נגוסה: מאז חקיקת החוק עד היום הוועדה מקיימת דיונים בעקבות חובת הדיווח השנתי של רשות החברות הממשלתיות.

אברהם נגוסה: לפי מה שכתוב בחוק, מי שהיה צריך לדווח לפחות פעם בשנה זה החברות הממשלתיות, שר המשפטים ומשרד הפנים.

אברהם נגוסה: הם צריכים לדווח פעם בשנה לפחות על יישום החוק.

אברהם נגוסה: במסגרת החוק הורחבה חובת הייצוג ההולם, החלה על המגזר הציבורי, כך שתוחל גם על העובדים בחברות הממשלתיות, בתאגידים סטטוטוריים וכן ברשויות והמועצות המקומיות.

אברהם נגוסה: נקבע כי יש לפעול לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים.

אברהם נגוסה: לשם כך חובה לייעד משרות לבני העדה האתיופית, או לתת עדיפות למועמדים בקרב העדה, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.

אברהם נגוסה: מטרת החוק היא להקל על השתלבות של יוצאי הקהילה האתיופית במשרות ראויות בבחירות באמצעות קביעת החובה לקבל לעבודה עובדים יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אין מדובר רק במשרות זוטרות אלא דווקא במשרות בכירות, ששם בני העדה מתקשים להשתלב.

אברהם נגוסה: אני מודע גם לבעיה, שלא תמיד בני הקהילה מודעים וניגשים למכרזים.

אברהם נגוסה: לכן אני פונה למשרד העלייה והקליטה ולמוקדי הקליטה בערים, לסייע, לתרגם ולהפיץ את המידע אודות פרסום מכרזים לתפקידים בגופים האלה.

אברהם נגוסה: אני אומר את זה, כי אנחנו קיבלנו גם בשיחות עם גורמים שלא ניגשים, הם לא מגישים כל מיני דברים.

אברהם נגוסה: אם זה אמת, לא אמת – אנחנו נבדוק.

אברהם נגוסה: מהדיווחים שקיבלה הוועדה במהלך השנים עולה, כי החוק אינו מיושם במלואו.

אברהם נגוסה: אין עדיין ייצוג הולם לבני העדה האתיופית – לא מהחברות הממשלתיות, לא בתאגידים שהוקמו בחוק, ולא ברשויות ובמועצות המקומיות.

אברהם נגוסה: בכלל, הרשויות והמועצות המקומיות אינן עומדות בחובות הדיווח לשר הפנים – דבר שאינו מקובל עליי.

אברהם נגוסה: חוק זה חוק.

אברהם נגוסה: כל גורם חייב לבצע את החוק, אבל לפי הנתונים ולפי הדיווח שקיבלנו, רשויות והמועצות והמקומיות לא מעוניינות לדווח.

אברהם נגוסה: בעניין זה אני קורא לשר הפנים לפעול בכל הכלים העומדים לרשותו, ולדרוש מהרשויות והמועצות המקומיות, ליישם את הכוח ולדווח כנדרש לפי החוק.

אברהם נגוסה: בנוסף, מנהלת הוועדה נתקלה בקשיים בהזמנת נציגי הרשויות והמועצות המקומיות לדיון היום, ונאלצתי לשמש בסמכותי לפי סעיף 123 לתקנות הכנסת לעניין זימון נושאי משרה.

אברהם נגוסה: אני לא מתכוון להקל.

אברהם נגוסה: אני לא מתכוון לוותר.

אברהם נגוסה: אני לא מתכוון להקל ראש בעניין אי-יישום חוק.

אברהם נגוסה: בכוונתי לקיים דיוני מעקב לא רק אחת לשנה אלא מעת לעת, כדי לבחון את יישום החוק.

אברהם נגוסה: אני אומר למשרדי הממשלה: יש חוק.

אברהם נגוסה: חובתנו, לקיים את החוק.

אברהם נגוסה: מי שלא מקיים את החוק, הוא פשוט עומד בגדר של עבירה.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו נפעיל את כל סמכותנו, מה שהחוק נותן לנו, כדי ללחוץ את משרדי הממשלה הרלוונטיים והאחראיים על יישום החוק.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: לפני שנפנה למשרדי הממשלה לקבל דיווח, האם חברי הכנסת רוצים להתייחס?

אברהם נגוסה: בבקשה.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב-ראש, אורחים נכבדים, בוקר טוב.

מנואל טרכטנברג: קודם כל, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך על המהלך הזה.

מנואל טרכטנברג: אמרת את זה בצורה שלא משתמעת לשתי פנים - חוק זה חוק במדינת ישראל, ויש ליישמו, בפרט כשמדובר בנושא הזה – בכל הקשר, ובפרט בנושא שכזה.

מנואל טרכטנברג: המערכה להשגת שוויון הזדמנויות עבור בני העדה האתיופית היא מערכה רב-גונית, רב-חזיתית, וצריך לפעול בכל חזית באותה נחישות, ולא רק אל מול הביטויים היותר קשים של גזענות, כפי שנחשפנו לפני מספר חודשים.

מנואל טרכטנברג: וזאת למה – האפליה לובשת צורות שונות.

מנואל טרכטנברג: הכי קשה זה להיאבק נגד האפליה הסמויה; לא האלימה, לא זו שמגיעה לכותרות.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לספר לכם על מחקרים שנעשו בארצות הברית על אפליה כנגד קבוצות שונות באוכלוסייה, כולל המיעוט השחור וכו'.

מנואל טרכטנברג: יש מחקר אחד שהוא במיוחד יוצא דופן בחומרתו, גם אם זה לעולם לא מגיע לכותרות.

מנואל טרכטנברג: מהו – עשו מחקר, הגישו מועמדות לכל מיני תפקידים, בפרט לתפקידים של מועצות מקומיות, הגישו דרך האינטרנט.

מנואל טרכטנברג: המחקר היה כזה שהם זייפו חלק מהשמות.

מנואל טרכטנברג: יש שמות שהם אופייניים לשחורים בארצות הברית, ובצורה שיטתית על אותם נתונים של השכלה, של ניסיון וכו' התגובה של הרשויות היתה אחרת, כאשר ראוי שמות אופייניים לשחורים בארצות הברית.

מנואל טרכטנברג: ברור שזה קיים.

מנואל טרכטנברג: לצערי, אני חושש – אני לא יודע – שזה קיים גם אצלנו, עם שמות, עם תמונות, עם מוצא וכו'.

מנואל טרכטנברג: לכן נורא חשוב להיאבק גם בחזית הזאת.

מנואל טרכטנברג: גם אם אנשים מתכוונים לטוב, אני מאלה שלעולם לא מתלהם על הדברים האלה.

מנואל טרכטנברג: רובנו, גם בימים טרופים אלה, שאנחנו נחשפים לתופעות נוראיות, אני אומר: העם שלי, העם שיושב כאן, הוא בסדר בסך הכול.

מנואל טרכטנברג: יש ביטויים לא ראויים, אבל גם כשאתה חושב שאתה בסדר, אתה צריך לבדוק את עצמך.

מנואל טרכטנברג: העניין של קבלה למשרות בשירות הציבורי ברשויות המקומיות, יש לזה חשיבות מאוד גדולה, הרבה מעבר למה שקורה לאותו פרט שנקלט במשרה, ולמה – בגלל התדמית.

מנואל טרכטנברג: בגלל שאדם שמתקבל לשירות הציבורי, הוא מודל לחיקוי.

מנואל טרכטנברג: הוא פני העדה, שרואים אותו או אותה.

מנואל טרכטנברג: אומרים: אם הוא או היא יכולים, גם אני יכול.

מנואל טרכטנברג: יש לאן לשאוף – זה פעם אחת.

מנואל טרכטנברג: פעם שנייה זה מתן לגיטימציה.

מנואל טרכטנברג: אם אתה משרת ציבור, ואתה בן של קבוצה אחרת, הנה אני נותן לך לגיטימציה לשרת את כלל הציבור כאחר מאתנו, במירכאות כפולות ומכופלות, זה נורא חשוב.

מנואל טרכטנברג: העובדה שאנשים ישראליים אחרים מתרגלים לקבל שירות ממישהו שלא נראה כמוך, זה גם מוריד חסמים ודעות קדומות וכו'.

מנואל טרכטנברג: וכמובן, יש העניין של אם אתה בעמדה כזאת, אתה יכול גם להבין את הצרכים התרבותיים של בני העדה שלך.

מנואל טרכטנברג: יש לזה הרבה מאוד סיבות, ולכן צריך להמשיך, להכות בסלע עד שייצאו ממנו מים.

מנואל טרכטנברג: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: בחוק כתוב באופן ברור: שלושה משרדים אחראיים לביצוע, ליישום ולדיווח על היישום.

אברהם נגוסה: אני חוזר על זה: משרד הפנים - על הרשויות והמועצות המקומיות, על חברות ממשלתיות – משרד האוצר, על תאגידים, שהוקמו על-פי החוק - משרד המשפטים.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים לשמוע קודם כל, לקבל דיווח מאותם משרדים, נציגיהם שנמצאים פה.

אברהם נגוסה: לאחר מכן נפנה לנתונים מהארגונים שעוקבים בשטח.

אברהם נגוסה: כך אנחנו ננהל את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל אתן לנציג משרד הפנים, רועי דהן, סגן מנהל אגף לניהול ההון האנושי ברשויות המקומיות.

<רועי דהן: תודה רבה, אדוני.

<רועי דהן: אציג בקצרה את התהליך שעשינו, ונתמקד בנתונים.

<רועי דהן: במרס 2011 אושר החוק להגברת ייצוג הולם לבני העדה האתיופית, בעצם ההרחבה שלו על העיריות ועל המועצות המקומיות והאזוריות.

<רועי דהן: החוק מחייב רשויות מקומיות להגביר את הייצוג ההולם בקרב הרשות המקומית, ולדווח דיווח שנתי לשר הפנים.

<רועי דהן: שר הפנים נדרש גם לפי החוק, להעביר דיווח שנתי לוועדה, לממשלה ונציבות שוויון הזדמנויות במשרד הכלכלה.

<רועי דהן: בשנת 2014 התהליך לא העיד טובות.

<רועי דהן: המשרד שלנו התחיל למשוך דיווחים באופן ידני מרשויות מקומיות.

<רועי דהן: רשויות מקומיות - מעט מאוד מהן שיתפו פעולה, ורק 35 רשויות העבירו לנו נתונים.

<רועי דהן: חלק מהנתונים לא אפשרו עבודה, עיבוד, ניתוח.

<רועי דהן: למעשה המשרד והרשויות לא עמדו בשנה שעברה – ואמרנו את זה גם בדיון הקודם בוועדה לפני הבחירות האחרונות – בשנת 2014 המערכת שלנו לא עמדה- - -

קריאה: מה אתם נוקטים?

<רועי דהן: מייד אציג את זה.

<רועי דהן: תן לי לסיים.

<רועי דהן: בשנת 2015 הקמנו צוות עבודה – בכוונה אני אומר צוות עבודה ולא עוד ועדה שמגישה דוח; דוחות יש מספיק – צוות עבודה ליישום החוק, שכולל אנשי מקצוע מהמשרד שלנו, מרכז שלטון מקומי, שאני מקווה שיש פה נציגות- - -

דנה גורדון שושני: יש.

<רועי דהן: כי כהערה אומר, שמשרד הפנים הוא לא המעסיק; משרד הפנים הוא הרגולטור, והרשויות המקומיות הן המעסיק, ומרכז שלטון מקומי הוא נציג המעסיק.

<רועי דהן: חשוב שהם יהיו חלק מהתהליך, כי אנחנו כרגולטור, יש לנו מקום חשוב, אבל ההשפעה הישירה היא של המעסיק כמובן.

אברהם נגוסה: הם נמצאים.

<רועי דהן: מצוין.

<רועי דהן: אז הקמנו צוות עבודה יחד עם מרכז שלטון מקומי, ומה שחשוב, שבצוות הזה יש עמותות שפנו למשרד.

<רועי דהן: מפה אני קורא לעמותות אחרות שנמצאות פה, אם מעוניינים להתחבר לעשייה, אנחנו מתכוונים לעשות רבות סביב הנושא הזה – יותר ממוזמנים לפנות אלינו, ונחבר אתכם.

<רועי דהן: מי שעובד אתנו כרגע זה טבקה, ונציגי הארגונים של קהילת יוצאי אתיופיה, שנמצאים כאן סביב השולחן, שותפים יקרים שמביאים, מעבר לערך המוסף בנראות של העניין הזה, מביאים את הערך המוסף המקצועי, שהם נטועים בקהילה, ויודעים לעזור לנו להתמודד עם החסם המרכזי, שאנחנו לא רואים ביקוש מצד יוצאי העדה אלא תפקידים שאנחנו מדברים עליהם.

אברהם נגוסה: אתה אומר שיש לכם תפקידים, ויוצאי אתיופיה- - -

<רועי דהן: אחד החסמים.

<רועי דהן: אם תרשו לי רק לסיים.

אברהם נגוסה: תרשמו, ולאחר הסיום נשאל אותו.

אברהם נגוסה: היה חשוב לי לברר את הדברים, ולכן אני נכנס באמצע.

<רועי דהן: אני אומר: אחד החסמים.

<רועי דהן: אנחנו צריכים לדאוג, שכשיש ביקוש, מאפשרים להם להשתלב בתוך הרשויות המקומיות.

<רועי דהן: אחד החסמים – שאין ביקוש.

<רועי דהן: הדבר השני שעשינו – מינינו בעל תפקיד, שממונה על יישום החוק.

<רועי דהן: הדבר השלישי – אולי יותר משמעותי – מחשבנו את התהליך, והכנסנו אותו בתוך תהליך ליבה.

<רועי דהן: יש למשרד הפנים, וחברת הכנסת פלוסקוב ודאי מכירה את זה מתפקידה הקודם – יש לנו תהליכי ליבה שאנחנו מנהלים מול רשויות מקומיות.

<רועי דהן: חשבנו שלא נכון לקיים תהליך צדדי לדיווח על ייצוג הולם בקרב אוכלוסיות כאלה ואחרות.

<רועי דהן: לכן הכנסנו את הדיווח על העסקת יוצאי אתיופיה לתוך תהליך ליבה, שנקרא הגשת דוח מצגת, שהוא ממוחשב.

<רועי דהן: אנחנו רואים שינוי משמעותי גם בעקבות המהלך הזה.

<רועי דהן: הנקודה האחרונה – העברנו מסר כתוב צורה מסודרת לרשויות המקומיות, שיבינו שאין פה עוד משהו שצריך לדווח, אלא אנחנו רואים את הנושא הזה, ומייחסים לו חשיבות רבה.

<רועי דהן: מבחינת צוות העבודה, בקצרה, אנחנו מכינים נייר מדיניות שיוגש לשר ולמנכ"לית החדשה שלנו במשרד עד סוף השנה.

<רועי דהן: יהיו בו המלצות, גם לתיקון חקיקה וגם למהלכים נוספים שיש לבצע.

אברהם נגוסה: תעבירו לוועדה.

<רועי דהן: אנחנו נעביר לוועדה.

<רועי דהן: אנחנו מסתובבים היום בשטח, ולמדים על לא מעט דברים שאפשר לשנות, ולייצר התאמות בחוק כדי שיהיו בו קצת יותר כלים, כי – לא אאריך בדיבור, כי זו לא המטרה, אבל החוק הוא בעיקר חוק דקלרטיבי, יוצר ציפיות, כמעט אין בו כלים, ולא פשוט לפעול בתוך המסגרת הזו.

<רועי דהן: יש לנו כמה רעיונות – נכתוב אותם בנייר שיוגש.

<רועי דהן: אנחנו יוצאים לשטח - זו האמירה המרכזית שלנו.

<רועי דהן: בעצם ריכזנו רשימת רשויות מקומיות ביחד עם העמותות שעובדות אתנו ומשתפות פעולה, שיש בהם ריכוז של יוצאי אתיופיה מבין אוכלוסיית הרשות.

<רועי דהן: יש 22 רשויות כאלה, שאנחנו עוברים רשות-רשות, נפגשים עם הנהלת הרשות, עם מנכ"ל, עם ראש הרשות, ומוודאים – קודם כל, שמים בפניהם את תמונת המצב, שיכירו – חלקן לא מכירות, לא מודעות לעניין, ודואגים שבכל פגישה כזו יתחיל תהליך יישומי ואפשר יהיה למדוד אותו.

<רועי דהן: כל רשות מקומית אחראית למנות בעל תפקיד ליישום החוק, ולהכין תוכנית עבודה רב-שנתית ליישום.

<רועי דהן: רק שתוכלו להתרשם – אלה הרשויות, בקצרה: שיעור עולים גבוה, ושיעור ייצוג הולם יחסית נמוך לעומת שיעור העולים.

<רועי דהן: כשנגיע לפרק של הנתונים, נתמקד בזה, אבל יש פה 22 רשויות שאנחנו מנהלים מולן תהליך אחת-אחת.

<רועי דהן: עד סוף השנה אני מקווה שנעבור על כולן, ויהיו לנו תוכניות עבודה מסודרות.

<רועי דהן: לגבי הנתונים, לגבי 2015, החוק מדבר על ייצוג הולם פשוטתא.

<רועי דהן: עשינו לעצמנו פרשות קצת יותר מרחיבה – אנחנו בעצם מדברים על שתי רמות של ייצוג הולם – פשוט, שמדבר על שיעור יוצאי אתיופיה בקרב האוכלוסייה הכללית, ואנחנו מדברים גם על ייצוג הולם יחסי, שמדבר על שיעור המועסקים אל מול שיעור יוצאי אתיופיה שמתגוררים באותה אוכלוסיית רשות מקומית.

<רועי דהן: בדיווח הממוחשב שלנו אנחנו דורשים מהרשויות לדווח גם כמותית נתונים, וגם להעביר תוכנית פעולה מדידה.

<רועי דהן: הנתונים הכמותיים – אנחנו שמים דגש – מתחבר לפתיח שלך, אדוני – גם על שילוב עובדים בכלל המשרות – לראות שיש בכלל ייצוג הולם, והשכבה הבאה – אנחנו רואים לראות שמשולבים בתפקידים בכירים, שאנחנו מסמנים בדיווח הממוחשב – מנהלי מחלקות ומעלה, שהרשויות המקומיות חייבות לדווח לגביהם.

<רועי דהן: יש לנו בקשה מהוועדה, להגיש, למרות שהגשנו לכם לקראת הדיון דיווח, לאור זה שמחשבנו את התהליך, ותמיד כשממחשבים משהו, נותן דיליי קטן להטמעה – להגיש עדכון עד סוף השנה.

<רועי דהן: נשמח שתסכימו.

<רועי דהן: הנתונים שלנו, אם דיברנו על 2014, הגישו 35 רשויות, גם דיווח חלקי, אז אנחנו נמצאים היום עם 123 הגשות מלאות.

<רועי דהן: יש עוד 50 הגשות חלקיות, שאנחנו עכשיו מנהלים מול הרשויות האלה תהליך.

<רועי דהן: היעד שלנו כאן הוא 100%.

<רועי דהן: אנחנו לא מוותרים, עד סוף השנה.

<רועי דהן: אנחנו מאוד מקווים שנעמוד ביעד הזה, ונתגבר על תקלות שנבעו מהמחשוב.

<רועי דהן: מבחינת שיעור מועסקים, בממוצע ארצי, מבין הרשויות שהגישו אנחנו מדברים על שיעור שמתקרב לשיעור באוכלוסייה.

<רועי דהן: כמובן, ממוצע כמו תמיד הוא נתון מטעה, וכולנו יודעים את זה.

<רועי דהן: לכן יש השורות שמתחת – תתעמקו בהן.

<רועי דהן: מספר הרשויות שעומדות בייצוג הולם פשוט, כמו שהסברתי קודם, לפי 1.5% - 31 רשויות, לפי הנתונים שלנו.

אברהם נגוסה: לגבי הראשון, זה 1.47%.

אברהם נגוסה: אמנם יש גידול מהשנה הקודמת.

אברהם נגוסה: אתה יכול לפרט לנו, איזה סוג של תפקידים?

אברהם נגוסה: האם זה אקדמאיים?

<רועי דהן: אני מגיע לזה.

<רועי דהן: בשורות למטה יש פירוט של זה, כי ה-1.5% זה מטעה.

<רועי דהן: רשויות שעומדות בייצוג הולם פשוט – 31 רשויות.

<רועי דהן: אני מדלג על השורה הזאת, כי היא קצת מטעה – 91 רשויות עומדות בייצוג הולם יחסי, אבל זה כולל רשויות מהחברה הערבית ויוצר עיוות בנתונים.

<רועי דהן: אם מנטרלים את הרשויות מהחברה הערבית, יש אך ורק שש רשויות שעומדות בייצוג הולם יחסי.

<רועי דהן: כמובן, הנתונים לא טובים, אבל לפחות השנה אנחנו עומדים בפני נתונים.

<רועי דהן: על המנהלים, לשאלתך, אנחנו מדברים על מעט מאוד מנהלים שמועסקים – יש 34 מנהלים בכל הרשויות שדיווחו לנו, שמועסקים ברשויות מקומיות.

<רועי דהן: מספר הרשויות המעסיקות מנהלים, גם אם זה מנהל אחד, זה 13, מתוך 257 רשויות מקומיות, או 123 שדיווחו לנו – 13 רשויות מקומיות בלבד עושות ייצוג הולם איכותי, כפי שאנחנו מכוונים אליו.

<רועי דהן: פה רואים את 22 הרשויות שבהן יש ריכוז גבוה של יוצאי העדה שמתגוררים ברשות.

<רועי דהן: העמודה הכחולה מייצגת את שיעור התושבים, והעמודה האדומה מייצגת את שיעור העובדים ברשות המקומית.

<רועי דהן: יש שתי רשויות שנמצאות במצב טוב – עפולה ורחובות.

<רועי דהן: השאר, או רחוקות, כל אחת בסטטוס שלה.

<רועי דהן: סיימתי.

<איציק יצחק דסה: תוכל לומר כמה מתוכן התקבלו בשנה האחרונה, או לפחות מאז שהחוק נחקק?

<איציק יצחק דסה: התעלמת מהשאלה של היושב-ראש – באילו תפקידים אנשים משובצים, תפקידים מהותיים?

<איציק יצחק דסה: אם אתה לוקח את כל עובדי המינהלה למיניהם, גם בתקן של ייצוג הולם – אני לא בטוח שזה הייעוד של החוק.

<איציק יצחק דסה: אשמח לדעת, אל"ף, על איזה סוג משרות אנחנו מדברים, ובי"ת, כמה עובדים נקלטו בכלל, מאז שהחוק נחקק?

<איציק יצחק דסה: הדוח הזה הוא כללי מדי.

<רועי דהן: אני לא יודע מה זה כללי; אני אוהב להציג משהו שמתפתח באבולוציה.

<רועי דהן: בשנה שעברה לא היה שום דבר, והשנה אנחנו כבר מדברים מול נתונים.

<איציק יצחק דסה: ארבע שנים זה המון זמן.

קריאה: החוק הוא מ-2011, וכל שנה שומעים אותו דבר.

<רועי דהן: אני לא מגיע כל שנה, כי התחלתי את התפקיד לפני שמונה חודשים.

<רועי דהן: אני לא רוצה לקחת אחריות על ההיסטוריה.

<רועי דהן: הצגנו בצורה מלאה וישירה, לא מתחבאים מאחורי מילים.

<רועי דהן: בשנה שעברה המשרד שלנו לא ידע להעמיד נתונים, והרשויות לא ידעו לספק את הנתונים.

<רועי דהן: השנה אנחנו נמצאים במצב קצת יותר טוב, ועדיין, היעד שלנו הוא 100%.

<רועי דהן: לשאלתך, אין לנו מידע, איזו סוג תפקידים; אנחנו עושים חלוקה לשתי רמות, ואולי בשנה הבאה נשדרג את זה.

<רועי דהן: השנה החלוקה היא כמה עובדים – זו השאלה הראשונה, והשאלה השנייה היא כמה מבין העובדים שמועסקים, כמה מהם מנהלי מחלקות ומעלה – בתפקידים בכירים, שכמעט תמיד זה אקדמאיים.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<איציק יצחק דסה: שלום, אני יצחק דסה, אני נציג ציבור במדיניות הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה.

<איציק יצחק דסה: אני גם אחראי על הנושא של ייצוג הולם בשולחנות העגולים שמקיים משרד ראש הממשלה כרגע.

<איציק יצחק דסה: אחד הנושאים שנורא קשה לקבל נתונים הוא נושא משרד הפנים והנושא של החברות הממשלתיות.

<איציק יצחק דסה: אקדים ואומר ליושב-ראש, שבסוף החודש הזה אמורה להיות מוגשת הצעת מחליטים לוועדת השרים, שאמורה לכלול גם את הנושא של ייצוג הולם ברשות החברות הממשלתיות.

אברהם נגוסה: נעשה כך.

אברהם נגוסה: רשות הדיבור – אתן לך אחר כך.

אברהם נגוסה: שאלת שאלה.

אברהם נגוסה: רק מה שנוגע לרשויות והמועצות המקומיות.

<איציק יצחק דסה: אשלים את שאלתי.

<איציק יצחק דסה: קודם אמרת שהחוק אינו דקלרטיבי.

<איציק יצחק דסה: אני אומר, החוק אינו דקלרטיבי.

<איציק יצחק דסה: אם אתה לוקח בחשבון את מה שהיה בסעיף 15א בחוק- - -, מינויים, המחוקק קבע שכדי ליישם את החוק יש כמה דברים שאפשר לעשות: אל"ף, לייעד משרות; שתיים, לדאוג לכך שתינתן העדפה.

<איציק יצחק דסה: לרשויות המקומיות יש אפשרות לעשות את שניהם, ואני לא רואה שאחד משניהם נעשים.

<איציק יצחק דסה: בכל מקרה, אם נעקוב אחר מה שנעשה, אתה יכול להתייחס לפחות לגבי ייעוד משרות, אם היו ייעודי משרות?

<איציק יצחק דסה: שתיים, התייחסת לגבי משרות שפורסמו ולא פנו אליהן מועמדים פוטנציאליים.

<איציק יצחק דסה: אני לא יודע דרך מה אם מפרסמים את זה, ולאילו משרות זה נעשה.

<איציק יצחק דסה: אשמח לדעת, מה אתם מתכוונים לעשות?

<איציק יצחק דסה: שאלה אחרונה.

<איציק יצחק דסה: שר הפנים היה אמור להתקין תקנות שיאפשרו יישום החוק.

<איציק יצחק דסה: האם שר הפנים דאג לכך שיותקנו תקנות, שיאפשרו לרשויות המקומיות ליישם את החוק?

<איציק יצחק דסה: הרי זה טוב ויפה שאתם עושים כרגע צוותי עבודה למיניהם, אבל עם כל הכבוד, בסופו של דבר השר לא מעוניין בביצוע החוק, וכרגע אין תקנות.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת קסניה סבטלובה – חברת ועדה.

אברהם נגוסה: אני מציע שתרשמו את השאלות שלכם, ונשמע את הנציגה הבאה של משרדי הממשלה, ולאחר מכן נפתח לשאלות.

אברהם נגוסה: זה עדיף, כי ב-12:00 אנחנו צריכים לסיים.

אברהם נגוסה: תרשמו את השאלות שלכם למשרדי הפנים, האוצר, המשפטים, ובסוף אתן לכם להתייחס ולשאול.

<פנטהון אספה דויט: כבוד היושב-ראש, אני פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה.

<פנטהון אספה דויט: עבדנו יחד.

<פנטהון אספה דויט: רק נעיר על מה שרועי הציג, ואז נעבור למשרדים אחרים.

<פנטהון אספה דויט: זאת לא שאלה.

<איציק יצחק דסה: לפני כן, אני יכול לקבל תשובה לשאלה ששאלתי?

<רועי דהן: אני לא מנהל את הדיון.

אברהם נגוסה: כדי שנקבל דיווח שלם, אני מבין אתכם, אבל תרשמו את השאלה.

אברהם נגוסה: אתם ברשות הדיבור.

אברהם נגוסה: אתן לכם, אבל בואו נקבל דיווח שלם.

אברהם נגוסה: כמו שקפצת לחברות ממשלתיות והדברים האלה – אנחנו נקבל דיווח שלם מכל הגורמים, סך הכול שלושה-ארבעה אנשים ידברו.

אברהם נגוסה: לאחר מכן נדון בזה.

אברהם נגוסה: תרשמו.

אברהם נגוסה: נציג משרד המשפטים, עו"ד דן אורן, ממונה בכיר.

<דן אורן: שלום.

<דן אורן: הצגת הדברים תהיה על-ידי ועל-ידי חברי מהלשכה המשפטית – אצלנו יש חלוקת עבודה.

<דן אורן: מאז שאני במשרד, 22 שנה, אני עוסק בהסדרים של שוויון הזדמנויות בעבודה וייצוג הולם – גם בחקיקה, גם ביישום.

<דן אורן: זכיתי גם לקדם את התיקון שאנחנו עכשיו בודקים את היישום שלו.

<דן אורן: התפקיד של משרד המשפטים, של שרת המשפטים, מעבר לאחריות והמעורבות בכל הנושא של שוויון והעדפה מתקנת וייצוג הולם, היא באופן ספציפי לגבי החקיקה הזאת לעניין התאגידים הציבוריים שהוקמו בחוק.

<דן אורן: ההוראה הרלוונטית בחוק חברות ממשלתיות מטילה את החובה על שרת המשפטים, לדווח, לרכז את הנתונים לגבי הייצוג של בני ובנות האוכלוסייה האתיופית בתאגידים השונים, לרכז את הנתונים האלה, לקבל אותם מכל תאגיד סטטוטורי, ולהעביר אותם גם לוועדה הזאת, גם לממשלה, וגם לנציבת שוויון הזדמנויות בעבודה.

<דן אורן: כפי שאמרתי, יש חלוקת עבודה.

<דן אורן: הלשכה המשפטית, הוטל עליה לרכז את הנתונים האלה.

<דן אורן: לכן חברי עו"ד אסף נועם יציג את הנתונים.

<דן אורן: רק אומר את השורה התחתונה, ואסף יפרט: אנחנו רואים, כפי שדווח לוועדה על-ידי השרה, שהממוצע המשוקלל של שיעור העובדים יוצאי אתיופיה בתאגידים הסטטוטוריים עלה מ-1.3% בשנת 2013 ל-1.5 בשנת 2014.

<דן אורן: אבל אסף הוא זה שיחד עם החברים בלשכה המשפטית אספו את הנתונים.

<דן אורן: הוא יציג.

אברהם נגוסה: עו"ד אסף נועם.

<אסף נועם: שלום.

<אסף נועם: אנחנו ערכנו את הדוח שמתייחס לשנת 2014.

<אסף נועם: הוא הועבר לפני חודשיים לוועדה.

<אסף נועם: כרגע הוא צולם במעט עותקים לצערנו, ואני אפרט בקצרה את השורות התחתונות.

<איציק יצחק דסה: הוא נגיש באינטרנט?

<אסף נועם: אנחנו לא אחראיים לפרסום, אבל לדעתי, הוא נגיש, כי הוא עבר גם לוועדה, גם לנציבות שוויון הזדמנויות בתעסוקה, גם למשרדי הממשלה.

קריאה: לא הועבר.

<אסף נועם: אבדוק את זה.

<אסף נועם: בכל אופן, הממוצע המשוקלל בתאגידים הציבורים עלה משנת 2013 לשנת 2014 מ-1.3% ל-1.5%, שזה פחות או יותר שווה לשיעור באוכלוסייה, אבל יש לזכור שזה לא מייצג משרות ניהוליות או אקדמיות - זה תעסוקה כללית.

אברהם נגוסה: החוק מדבר על אקדמאיים ספציפית.

<אסף נועם: נכון.

<אסף נועם: לכן ביקשנו שיפרטו גם לפי משרות ניהוליות, גם לפי משרות אקדמאיות, שהדרישה היא תואר.

<אסף נועם: הנתונים האלה מופיעים בטבלה, והם הרבה יותר נמוכים משיעור התעסוקה.

<אסף נועם: למשל, ברשת שדות התעופה, ששם יש שיעור יחסית הכי גבוה של ייצוג, יש 3% ייצוג של יוצאי אתיופיה מתוך 112 עובדים יוצאי אתיופיה- - -

קריאה: לא עובדי ניקיון.

<אסף נועם: אנחנו מדברם לא על עובדי קבלן אלא על עובדים של התאגיד הציבורי.

אברהם נגוסה: אבהיר את זה.

אברהם נגוסה: אתה מדבר על רשות שדות התעופה.

אברהם נגוסה: מתוך 112 עובדים יש 11 אקדמאיים.

<אסף נועם: או בתפקידים ניהוליים יוצאי העדה מתוכם, בתפקידים ניהוליים או משרות אקדמאיות.

אברהם נגוסה: יש 3,830 עובדים.

<אסף נועם: זה סך העובדים.

אברהם נגוסה: יש 11 בעבודה ניהולית?

<אסף נועם: או במשרה אקדמאית, מתוך 112 יוצאי העדה.

אברהם נגוסה: תוכל לפרט במשרד ניהולית, לאיזו דרגה אתה מתכוון?

<אסף נועם: לא קיבלנו פירוט מעבר לזה, אבל על פניו גם הנתונים האלה לא מספיקים, כי החוק אומר: ייצוג הולם לרבות במשרות ניהולית או אקדמאיות.

<אסף נועם: על פניו זה שיעור נמוך, למרות שהשיעור הכללי הוא יחסית גבוה.

אברהם נגוסה: אני לא מזלזל באף תפקיד, אבל השאלה, האם אתם מכניסים אנשי ביטחון, אנשי ניקיון שעובדים בשדה התעופה – על זה אתה מדבר?

<אסף נועם: יש פירוט.

<אסף נועם: למשל, אפשר לראות תופעה בולטת ברשות העתיקות – שם יש שיעור יחסית גבוה של יוצאי העדה – קרוב ל-4%, אבל מתוכם רק ארכיאולוג אחד.

<אסף נועם: כל השאר הם חופרים או מנהלי עבודות.

<אסף נועם: יש שלושה במשרות ניהוליות או אקדמאיות.

<אסף נועם: שניים הם פירטו, שמדובר במנהלי עבודה, וארכיאולוג אחד מתוך סך העובדים יוצאי העדה.

<אסף נועם: יש עדיין תופעה מטרידה, שבהרבה תאגידים שיעור ההעסקה הוא עדיין אפס – ביניהם בתאגידים גדולים כמו רשות ניירות ערך, המוסד לבטיחות ולגהות, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

<אסף נועם: מנויים עוד גורמים כמו האקדמיה ללשון העברית, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, המועצה לייצור צמחים, מכון ון ליר, יד יצחק בן צבי והאקדמיה הישראלית הלאומית למדעים.

<אסף נועם: בכל התאגידים האלה- - -

אברהם נגוסה: כמה יש לרשות הלאומית לבטיחות בדרכים?

<אסף נועם: אפס.

<אסף נועם: כל התאגידים האלה – אפס עובדים יוצאי אתיופיה.

<אסף נועם: הם לא השתפרו, למרות שקיבלנו דיווחים על צעדים שהם מתכוננים לנקוט וייעוד משרות.

<אסף נועם: הם טענו וציינו שלא פנו אליהם יוצאי אתיופיה בשנה האחרונה.

<אביבית קבדה: אבל כדי לומר שלא פנו, צריך להוציא קודם כל משרות ייעודיות, ואנחנו באמת מדברים על זה שלא פנו, אין ביקוש – קודם כל שיוציאו את המשרות הייעודיות, כפי שנדרש בחוק.

<אביבית קבדה: לשמוע כל שנה שמספר האנשים, אותם תאגידים, גם בשנים קודמות אנחנו מדברים על מספר אפס.

<אביבית קבדה: השאלה היא מה תעשה מחר כדי שהמספר הזה יעלה – לא שכל שנה נבוא ונשמע את הדיווחים שלכם, עם כל הכבוד.

<אסף נועם: יש לזכור שלנו כמשרד המשפטים, אין יכולת להתערב בשיקול הדעת שלהם כתאגידים ציבוריים.

<אביבית קבדה: ג'נט, בבקשה תגידי.

<ג'נט שלום: עו"ד ג'נט שלום מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

<ג'נט שלום: לנציבות יש אכן סמכויות אכיפה.

<ג'נט שלום: ברגע שנקבל את הדוחות - הנתונים היחידים שקיבלנו הם מרועי, שהגיעו אליי אתמול – נבחן את העניין.

<ג'נט שלום: במקביל, לנציבות יש שיקול דעת בסדרי העדיפויות שלה, מה היא אוכפת ומה לא.

<ג'נט שלום: אחרי שנקבל את הנתונים, הנציבות תשב אתם, ותראה מה היא עושה בנדון.

<אביבית קבדה: אז מ-2011 ייצוג הולם של הקהילה יוצאי אתיופיה היא לא בסדר עדיפות של הנציבות – זה מה שאני מבינה.

<ג'נט שלום: זה לא מה שאמרתי.

<ג'נט שלום: אל תכניסי לי מילים לפה.

<ג'נט שלום: דבר שני, הנציבות אחראית על 14 סוגי אפליה ועל כל נושא הייצוג ההולם בשירות המדינה.

<ג'נט שלום: לצערנו הרב, אנחנו לא יכולים לטפל בכול כל הזמן.

<ג'נט שלום: ברגע שמגיעה פנייה בנוגע לייצוג הולם או אפליה, אנחנו מטפלות בה מההתחלה עד הסוף.

<ג'נט שלום: להתחיל לעשות פניות לכל התאגידים הסטטוטוריים ולכל החברות הממשלתיות ולכל מי שחייב בחובת דיווח – אין לנו יכולת פיזית לעשות את זה.

<ג'נט שלום: מאוד נשמח אם תצא מפה קריאה להגדלת התקנים של נציבות שוויון כדי שנוכל פיזית לעשות את זה.

קריאה: פיזית או מבחינת החוק?

<ג'נט שלום: תאגידים סטטוטוריים, ברגע שמשרד המשפטים מאשר לנו לתבוע, אנחנו יכולים לתבוע.

<ג'נט שלום: כנ"ל לגבי רשויות מקומיות.

<פנטהון אספה דויט: בפגישה עם הגב' קניג נאמר לנו שאין לכם שיניים לאכוף את החוק.

<פנטהון אספה דויט: השאלה, אם יש לכם שיניים לכך.

<ג'נט שלום: אין לנו יכולת לאכוף נגד משרדי ממשלה - שם מופעל רק נוהל פנימי אל מול משרד המשפטים – דן יכול לפרט.

<ג'נט שלום: בכל הנוגע לתאגידים סטטוטוריים ורשויות מקומיות- - -

קריאות: - - -

אברהם נגוסה: ביקשתי שתרשמו את השאלות.

אברהם נגוסה: תנו למי שקיבל את רשות הדיבור לסיים, ואז נעבור לשאלות.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ג'נט שלום: בכל הנוגע לרשויות מקומיות ותאגידים סטטוטוריים, באישור משרד המשפטים אני יכולה לתבוע, אבל בלי פונה ספציפי – זה פותר לי קצת את הבעיה של כוח אדם, כי אז יש לי סיבה לפנות למעסיק מסוים.

<ג'נט שלום: במקרה השני אני צריכה כוח אדם, כי אני לא יכולה לפנות רק לחלק מהתאגידים הסטטוטוריים.

<ג'נט שלום: לרובם אין ייצוג הולם.

<ג'נט שלום: לרוב הרשויות המקומיות אין ייצוג הולם.

<ג'נט שלום: זה מאות רבות של גופים.

<ג'נט שלום: בשביל לעשות את זה אני צריכה כוח אדם, ואת זה אין לי.

<ג'נט שלום: אם יגיע אליי פונה ספציפי, שיטען שהוא לא יקבל ייצוג הולם או שסבל מאפליה, ברגע שיש לי ראשית ראיה, תאמינו לי שאטפל בזה עד הסוף, ואני בטוחה שמשרד המשפטים ייתן לי אישור לתבוע.

<ג'נט שלום: במדינות אחרות יש לנציבות סמכות לתבוע את כולם, כולל את משרדי הממשלה.

<איציק יצחק דסה: במדינות אחרות, כשהנציבות יכולה להמליץ למשרד המשפטים להגיש תביעה כנגד מעסיק, האם את יכולה כנציבות להציע למשרד המשפטים, להגיש תביעה?

<ג'נט שלום: לי יש הסמכות לתבוע.

<ג'נט שלום: למשרד המשפטים יש סמכויות אחרות וסנקציות אחרות, אבל סמכות האכיפה – דן אמר את זה - באמת נמצאת אצלי.

אברהם נגוסה: את ממשרד הכלכלה, אז למה אין לך סמכות לדרוש את זה?

<ג'נט שלום: לא אמרתי את זה.

<ג'נט שלום: אמרתי שהסמכות לתבוע היא שלי, של נציבות שוויון הזדמנויות לעבודה.

<ג'נט שלום: היכולת שלי – אני שמה פה קריאה על השולחן – לפנות ולהתחיל לבדוק מול כל תאגיד סטטוטורי וכל רשות מקומית שאין בה ייצוג הולם לבני העדה האתיופית - ויש המון אלה, כפי ששמעתם משני הדוברים האחרונים – היא בלתי-אפשרית, כי אנחנו צוות מאוד-מאוד מצומצם.

<ג'נט שלום: כן, אם יגיע אליי פונה ספציפי, ויש לו ראשית ראיה לקיום אפליה או אי-הפעלה של ייצוג הולם, אטפל בו מההתחלה עד הסוף.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: ג'נט, אני חושב שסיימת.

<ג'נט שלום: יש לי עוד שני דברים לומר.

אברהם נגוסה: תשלימי, בבקשה.

<ג'נט שלום: הפתעתם אותי עם רשות הדיבור.

<ג'נט שלום: אחת, לגבי אוכלוסיות אחרות, אני גם לא עושה אכיפה שהולכת מעסיק-מעסיק ובודקת אותו.

<ג'נט שלום: מגיעים אליי פונים – אני בודקת את זה.

<ג'נט שלום: חסרים לי פונים מבני העדה האתיופית - הם לא מגיעים אליי.

<ג'נט שלום: מאוכלוסיות אחרות מגיעים קצת יותר.

<ג'נט שלום: גם מערבים חסר לי, והיה שיפור בתקופה האחרונה.

<ג'נט שלום: אני קוראת גם לכם, להפנות אלינו אנשים שחושבים שהופלו או לא קיבלו ייצוג הולם בקבלה לעבודה, כי ככה אנחנו יכולים לאכוף יותר טוב.

<ג'נט שלום: כשיש לי פונה, יש לי יכולת טובה יותר לאכוף.

קריאות: - - -

אברהם נגוסה: סליחה, אני מבקש.

אברהם נגוסה: ג'נט, סכמי את דבריך.

<ג'נט שלום: ירון, אני זוכרת אותך, אני גם מכירה אותך.

<ג'נט שלום: בוא נדבר אחרי הישיבה, כי קבענו להיפגש, ולא הגעת לפגישה.

אברהם נגוסה: תסכמי, ואז משרד המשפטים יסכם.

<ג'נט שלום: נקודה מרכזית: תפנו אלינו פונים – אנחנו רוצים לטפל בפניות כאלה, וגם אם מישהו ניגש למכרז, והוא לא קיבל העדפה מתקנת, זו פנייה שצריכה להגיע אלינו.

<ג'נט שלום: לא כל מכרז צריך להיות מיועד.

<ג'נט שלום: אם מישהו ניגש למכרז ברשות מקומית, בתאגיד סטטוטורי, ולא קיבל העדפה במכרז, תפנו אותו אלינו – אנחנו יכולים לטפל בזה.

<ג'נט שלום: ברמה השנייה, ופה אני פונה למשרד הפנים – שמעתי אותך מדבר, רועי.

<ג'נט שלום: אני חושבת שעשיתם דברים יפים מאוד בשנה הזאת.

<ג'נט שלום: אני רוצה להציע לך משהו: הנציבות עורכת הכשרות למעסיקים.

<ג'נט שלום: אני רוצה להציע לך, שנעשה הכשרה משותפת לנציגי רשויות מקומיות בנושא של ייצוג הולם ורב-גוניות.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: משרד המשפטים.

<דן אורן: בעצם ביקשתי להשלים את דבריי ולהתייחס במיוחד לנושא האכיפה, כי בלי אכיפה אין חוק.

<דן אורן: זה מאבק אחד, להעביר את החקיקה הנכונה, וזה מאבק נוסף, יחד עם החברה האזרחית, לאכוף אותו.

<דן אורן: יש חלוקת עבודה בממשלה.

<דן אורן: מי שמדווח זה כמה גורמים בממשלה.

<דן אורן: מי שאמור לאכוף, כמו בכל המדינות שהן רציניות בקשר לנושא של האפליה, המאבק באפליה וקידום השוויון לאוכלוסיות המופלות, האכיפה בראש ובראשונה מרוכזת בנציבות זכויות אדם.

<דן אורן: בישראל הקמנו כמה נציבויות זכויות אדם: בראש ובראשונה נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה ונציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

<דן אורן: יש לה סמכויות לא רק להגביר את המודעות, שזה חשוב לעבוד עם מעסיקים; גם סמכויות של תביעה.

<דן אורן: בהמשך לדברי חברתי, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה היום יש שתי מגבלות: המגבלה הכי גדולה היא מגבלה של תקציב ותקנים, כי בצוות שאנחנו, בגלל שהנציבות כפופה ליועץ המשפטי לממשלה, אנחנו בעבודה יום-יומית עם הנציבות הזאת ועם הנציבות השנייה.

<דן אורן: אנחנו רואים מה הנציבות עושה, ואיזה היקף של תביעות, גם נגד אפליה בעבודה של אתיופים, שמגישה, מקדמת בבתי המשפט.

<דן אורן: מדובר בגוף מאוד קטן ופעיל מאוד, שעובד ימים כלילות.

<דן אורן: אבל גם גוף כזה, אם יש לו פחות מעשרה איש, לא יכול להקיף את כל הפרויקט הזה, אינו מסוגל לעשות מה שגופים יותר גדולים עושים, וזה לפנות באופן יזום לכל הגופים שמופיעים בדיווחים כגופים שאין בהם ייצוג הולם.

<דן אורן: זו החלטה פוליטית.

<דן אורן: כשאנחנו מדברים בתוך הממשלה על קידום השוויון של בני ובנות העדה האתיופית בכל מיני תחומים, אחד הצעדים שאנחנו מדברים עליהם זה תגבור של גוף שכבר קיים, שהוקם בעמל רב, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

<דן אורן: זו המגבלה הראשונה.

<דן אורן: המגבלה השנייה – סליחה שאני מאריך, אבל אני חושב שאני אומר דברים מאוד רלוונטיים לקדם את הדברים שהוועדה רוצה לקדם – הכפיפות ליועץ המשפטי לממשלה.

<דן אורן: כיוון שמדובר ביחידה בתוך משרד הכלכלה, לעומת נציבויות זכויות אדם בעולם, לרוב, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה לא יכולה לתבוע משרד ממשלתי; יש הליכים פנימיים.

<דן אורן: בקשר לתאגיד סטטוטורי, בחברה ממשלתית היא יכולה לתבוע אחרי בירור שמתקיים במשרד המשפטים.

<דן אורן: היינו בכל מיני בירורים כאלה.

<דן אורן: הרבה פעמים אנחנו מאפשרים לנציבות, אם היא לא מגיעה למגשר שווה, ואם זה לשביעות רצוננו, אנחנו מאפשרים לנציבות לתבוע את אותה חברה ממשלתית, רשות מקומית או תאגיד סטטוטורי.

<דן אורן: זה מאוד חשוב, להבין איך האכיפה היום עובדת, ואיך אפשר לשפר אתה, כי בהקשר הזה כבר יש החקיקה – רק צריך לתגבר את האכיפה.

<איציק יצחק דסה: אמרת שיש קושי.

<איציק יצחק דסה: מה הפתרון שלך לקושי האחרון?

<איציק יצחק דסה: לא של העובדים.

<דן אורן: אני לא מוסמך לבוא לכאן ולומר במילים מפורשות: תקדמו את תגבור נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

<איציק יצחק דסה: לחלק השני, אמרת שלגבי האכיפה עצמה, כחוץ מכוח אדם, אמרת שהעובדה שזה נמצא תחת משרד הכלכלה ולא- - -

<דן אורן: זה המצב היום.

<דן אורן: היועץ המשפטי לממשלה קבע שהגוף הזה כפוף לא כמו כל יחידה בתוך משרד ממשלתי, לכן הוא לא יכול לתבוע משרד ממשלתי אחר, ואם הוא רוצה לתבוע גוף שקשור לממשלה, למרות שהוא לא בתוך הממשלה, כדי למנוע הידיינות מיותרת יש הנחיית יועץ כללית, שאומרת שמשרד ממשלתי שרוצה לתבוע תאגיד סטטוטורי, חברה ממשלתית או רשות מקומית, צריך לקבל אישור מגורם בכיר במשרד המשפטים כדי שלא תהיה הידיינות מיותרת בבית המשפט, עם כל מה שכרוך בכך.

<דן אורן: אנחנו מיישמים את ההנחיה הזאת כאן.

<דן אורן: זה המצב, כל עוד נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה היא חלק ממשרד ממשלתי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג החברות הממשלתיות, נועם כהן.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לקבל דיווח ממך.

<נועם כהן: החברות הממשלתיות.

<נועם כהן: לגבי נתוני 2014, טרם סיימנו את איסוף הנתונים.

אברהם נגוסה: 14 לא סיימתם?

<נועם כהן: נכון.

<נועם כהן: יש מספר חברות שלא העבירו את הנתונים, ואנחנו אתן בקשר.

אברהם נגוסה: אנחנו לקראת סוף 2015.

<נועם כהן: נכון, אבל איסוף הנתונים לוקח לא מעט זמן.

<נועם כהן: החברות לא מעבירות ולא מדווחות לפי הנדרש, ואנחנו מעבירים מכתבים פרטניים פר חברה שלא העבירה את הדיווחים.

<נועם כהן: בהמשך לדוחות קודמים, שיצאו במהלך יולי, אנחנו אמורים להעביר בימים הקרובים את הדוח לשנת 2014.

אברהם נגוסה: בקיצור, אין לך מה לדווח לנו.

<נועם כהן: נכון להיום, הדיווח הוא לא מלא.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו עוברים עכשיו – ירון, יש שני גורמים שבאמת פעלו בנושא הזה- - - אחד זה, ירון.

אברהם נגוסה: יש לך מצגת.

<ירון יחיאס: אסדר את המצגת.

אברהם נגוסה: לאחר מכן אביבה, ואז הנציבות.

אברהם נגוסה: רק כל אחד צריך לסכם בקיצור, כד שיגיע לכולם.

אברהם נגוסה: עד שירון מתארגן, ניתן לרות דיין מגר, מנהלת מחלקת חברה בשלטון המקומי.

<רות דיין מדר: שמעתי את דברי היושב-ראש לגבי הרשויות המקומיות, גם לגבי ההתנהלות.

<רות דיין מדר: אשמח להציג את הדברים.

<רות דיין מדר: מרכז השלטון המקומי, כמי שעורך את ההסכמים עבור הרשויות המקומיות, אנחנו רואים חשיבות רבה ביישום החוק באופן מלא.

<רות דיין מדר: כשלטון מקומי אנחנו מוציאים מדי שנה עדכון ריענון לרשויות על החובה ליישום החוק.

<רות דיין מדר: אנחנו נמצאים בקשר עם עמותות כמו עולים ביחד על-מנת להביא את המידע לגבי מכרזי תעסוקה שקיימים, מכרזי כוח אדם שקיימים ברשויות המקומיות.

<רות דיין מדר: לנו חשוב להביא לידיעת יושב-ראש הוועדה, שהרשות המקומית לא יכולה להעסיק בלי סיבה; היא צריכה לקבל אישור לתקן במשרד הפנים, היא צריכה לעבור תהליך של מכרז, כך שתהליכים ומכרזים ברשות המקומית הם לפעמים תהליכים שאורכים חצי שנה ושנה, במיוחד בתפקידים הגבוהים ביותר של מנהלי מחלקות ומעלה, עד שתקן מאויש על-ידי הרשויות המקומיות.

<רות דיין מדר: בנוסף, הרשות המקומית גם נדרשת, לפי צו ההרחבה, לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות, 3% מכלל העובדים ברשות המקומית.

<רות דיין מדר: החובות בחוק הזה, שהן חשובות ונדרשות ביותר, ואנחנו רואים חשיבות רבה מאוד, וגם הרשויות רואות חשיבות רבה ביישום שלהן, לוקח זמן, ולא תמיד יש לנו המידע על האנשים שמתאימים.

<רות דיין מדר: אני באמת חושבת שמשרד הפנים, שלוקח אחריות כרגולטור בנושא הזה, ומקים ועדה משותפת – אני מציעה שגם הנציבות תיקח חלק בוועדה הזאת, וכמה שיותר עמותות, כדי להרחיב את המידע ואת הידע, ושיתוף הפעולה על-מנת שנוכל לכל רשות מקומית שמבצעת מכרז לתעסוקה במקצועות הגבוהים ביותר, נוכל להביא את זה לידיעת העמותות שעוסקות בנושא הזה.

<רות דיין מדר: אני מאמינה שאין כאן עניין של אי-רצון להעסיק או עניין של הדרה; יש כאן, לדעתי, חוסר ידע, חוסר מידע וחוסר שיתוף פעולה.

<רות דיין מדר: ככל שנרחיב את שיתוף הפעולה, והוא יהיה רחב יותר, אני מאמינה שנוכל להביא להישגים רבים, גם בנושא של תעסוקה של אנשים עם מוגבלות וגם בנושא תעסוקה של יוצאי בני העדה האתיופית.

אברהם נגוסה: אבל אנחנו יודעים שהרשויות והמועצות המקומיות לא מדווחים למשרד הפנים.

אברהם נגוסה: יש בעיה כזו.

<רות דיין מדר: ראיתי את הטופס; זה לא טופס ששולח שאלה רק לגבי האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה או בכלל שעוסק בנושא של תעסוקה של אנשים עם מוגבלות; היא עוסקת במגוון שאלות רחב מאוד, ולפעמים השאלות לא תמיד ברורות, מה עוד שמ-250 רשויות מקומיות יש לנו אוכלוסייה שהיא אוכלוסייה ערבית, ששם לא מתגוררת האוכלוסייה האתיופית, וכאן הרבה יותר קשה לבצע נושא של השמה, אז צריך גם לחשוב על החוק, איך הוא עומד בהלימה לחובת היישום שלו.

<רות דיין מדר: בתקופה האחרונה אני רואה בטפסים של הגשה למכרז כוח אדם, ממש בהתחלה יש בקשה לציין, האם אתה נכנס במסגרת חוק ייצוג הולם, גם בנושא של תעסוקה של אנשים עם מוגבלות וגם בנושא תעסוקה של ייצוג הולם של החוק הזה.

<רות דיין מדר: אני מאמינה שהרשויות המקימות מפנימות את החובה ואת האחריות שלהן לנושא – גם אחריות חברתית וגם אחריות לפי חוק.

אברהם נגוסה: צח מהממ"מ, יש לך שאלה.

<צח בן-יהודה: כן.

<צח בן-יהודה: תהליכי הגיוס ברשויות המקומיות, יש להן קווי דמיון גם להליכי גיוס בשירות המדינה.

<צח בן-יהודה: נציבות שירות המדינה פרסמה בתחילת יולי את הדוח השנתי לגבי הייצוג ההולם ליוצאי אתיופיה בשירות המדינה.

<צח בן-יהודה: בהנחה שתהליכי הגיוס הם דומים, נציבות שוויון המדינה כן עומדת על 1.56%.

<צח בן-יהודה: יש סיבה שברשויות המקומיות לא תוכלו לעמוד בזה?

<רועי דהן: מה שהצגתי קודם, בממוצע הארצי הרשויות המקומיות מתקרבות לשיעור הייצוג ההולם באוכלוסייה הכללית, אבל הצגנו שם עוד כמה פרמטרים.

<רועי דהן: אנחנו חושבים שהסתכלות על סתם ייצוג הולם, זו לא הסתכלות נכונה, ודאי כשמדובר ב-257 רשויות מקומיות עם שונות שאין מה להשוות בינן לבין משרדי הממשלה - לא מבחינת ההרכב, לא מבחינת עמותת השליטה.

<רועי דהן: נציבות שירות המדינה היא מעסיק, נותנת הנחיה.

<רועי דהן: בדרך כלל גם מציידת את המשרד בכלים, ביחד עם משרד האוצר, עם תקציבים.

<רועי דהן: הרבה יותר פשוט לעמוד בהנחיות, ודאי בנושאים מורכבים כאלה, מאשר במערכת השלטון המקומי.

<צח בן-יהודה: אבל הנתונים שהצגתם, של בערך 50% מהרשויות, 123 רשויות, נכון ל-26 ביולי מתוך 257.

<רועי דהן: החוק מתייחס לכולם בצורה שווה, אבל אם אנחנו מנסים להכניס מבט חכם יותר, אם אתה מפחית 80 רשויות ערביות, אנחנו כן מתקרבים להגשה מלאה, אחרי שבשנה שעברה כמעט לא הגישו.

<רועי דהן: כפי שציינתי, עד סוף השנה נרצה לעדכן את הדוח, ולהעביר לכם מידע מלא.

<רועי דהן: אנחנו מצפים שבשנים הבאות יהה שיפור משמעותי גם בהגשה וגם בייצוג ההולם.

<רות דיין מדר: ככל שמערכות הדיווח יהיו יותר דיגיטליות ויותר פשוטות לדיווח, אני מאמינה שהרשויות המקומיות תוכלנה לבצע את המוטל עליהן, ואולי שווה לחבור להחלטת הממשלה של ישראל דיגיטלית, ולראות איך אפשר להעביר את המידע בין משרד הפנים, הרשויות המקומיות, הנציבות, משרד המשפטים, כדי לראות שכלל הגופים עומדים בייצוג החוק.

אברהם נגוסה: הבעיה שלי, גם בשנה שעברה הייתי בדיון- - -

<רות דיין מדר: גם אני.

<רות דיין מדר: ארבע שנים בדיון הזה.

אברהם נגוסה: כך הובטח לנו, ולא קרה.

אברהם נגוסה: כל שנה אומרים.

<רועי דהן: עכשיו מחשבנו את התהליך.

<רועי דהן: אני לא יודע מה לא קרה.

אברהם נגוסה: צריך לקחת את זה ברצינות.

אברהם נגוסה: אני השתתפתי גם בדיונים בשנים קודמות.

אברהם נגוסה: אותם דברים אמרתם גם עכשיו.

אברהם נגוסה: אני מצטער לומר לכם.

אברהם נגוסה: פה יש הפקרות, זלזול בחוק.

אברהם נגוסה: זה פשוט לא ייאמן, משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת טלי פלוסקוב.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לברך שני צדדים: אחד, אותך, על קיום הדיון הזה – אני חושבת שזה דיון מאוד מעניין; ודבר שני, את נציגי הקהילה שנמצאים כאן, ונלחמים כמו אריות על הנציגים שלהם, ועל כך אני רוצה לומר לכם כל הכבוד.

טלי פלוסקוב: לפני שנכנסתי לכנסת, הייתי ראש עיר.

טלי פלוסקוב: אני לא חושבת שמישהו אצלי ברשות לא רצה לקחת נציג העדה האתיופית לעבודה, אבל בכל המכרזים שאני השתתפתי, לא היה נציג אחד מהעדה.

טלי פלוסקוב: שאלה שאני רוצה לשאול את הגברת.

אברהם נגוסה: אולי היה חסם?

אברהם נגוסה: עד שמגיע למכרז, יש הרבה חסמים.

טלי פלוסקוב: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.

טלי פלוסקוב: שאלת שאלה, משרות ייעודיות.

טלי פלוסקוב: למה את קוראת משרה ייעודית?

טלי פלוסקוב: משרד ייעודית לנציג העדה?

טלי פלוסקוב: אני חושבת שלא קיים דבר כזה.

<אביבית קבדה: קיים.

<אביבית קבדה: אשמח לתת לך דוגמאות.

טלי פלוסקוב: דיברת על משרה ייעודית.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להבין: אם אני עושה מכרז למנהל תחום בחינוך, אני יכולה לכתוב שהמשרד מיועדת לנציג העדה האתיופית?

<אביבית קבדה: יש דוגמאות, משרדים ממשלתיים כאלה ואחרים, שכן מיישמים את החוק, כותבים:

<אביבית קבדה: לפי חוק ייצוג הולם או לפי העדפה מתקנת.

<אביבית קבדה: אומרים מה הדרישות ליוצאי אתיופיה.

<אביבית קבדה: כן.

<אביבית קבדה: זה מוכר.

<אביבית קבדה: כך עושים בבתי משפט, אגב, כדי ליישם את החוק.

<אביבית קבדה: אשמח לשלוח לכם דוגמאות.

טלי פלוסקוב: אשמח לשמוע תגובת משרדי הממשלה.

קריאה: יש לחרדים; לא רק לאתיופים, משרות ייעודיות.

<פנטהון אספה דויט: המושג משרות ייעודיות כן קיים, וזה גם כלול.

<פנטהון אספה דויט: יש פה קורלציה בין ייצוג הולם להעדפה מתקנת.

<פנטהון אספה דויט: כן צריך להיות ייצוג שווה לפי אחוז האוכלוסייה בתוך הרשות או באוכלוסייה הישראלית, ויש גם להעדיף העדפה מתקנת אותם יוצאי אתיופיה בעלי כישורים, את אותן משרות, לייעד אותן ליוצאי אתיופיה.

<ג'נט שלום: אני מבקשת את רשות הדיבור, כי יש כמה דברים שחשוב להבהיר מבחינת החוק.

<ג'נט שלום: לרשות יש חובה להגיע לייצוג הולם.

<ג'נט שלום: היא חייבת לפעול כדי לעשות את זה.

<ג'נט שלום: היא חייבת לעשות העדפה מתקנת לכישורים דומים – לא זהים.

<ג'נט שלום: אין דבר כזה, כישורים זהים.

<ג'נט שלום: היא לא רק יכולה – היא חייבת, כי זה אחד הדרכים שלה להגיע לייצוג הולם.

<ג'נט שלום: ברמה השלישית, בעיניי, זה שלא מגיעים מועמדים מהאוכלוסייה האתיופית למכרזים, תעודת העניות היא לא לקהילה אלא לרשות.

<ג'נט שלום: זה אומר שהרשות לא עושה גיוס אקטיבי, היא לא מגיעה לקהילה, והאנשים מבני העדה האתיופית לא חושבים בכלל שהם יוכלו לזכות במכרז, ולכן הם לא מגיעים.

<ג'נט שלום: באחריות הרשות, להגיע למועמדים ולומר להם: בואו, נקבל אתכם, אנחנו רוצים אתכם.

<פנטהון אספה דויט: לא רק זה; יש לא מעט מקרים שבהם יוצאי אתיופיה אקדמאיים מתמודדים למכרזים, ונאמר להם: כאן אין אתיופים, אין משרות ליוצאי אתיופיה.

טלי פלוסקוב: יש כזה דבר?

<פנטהון אספה דויט: כן.

טלי פלוסקוב: האם נתקלתם, שאדם לא התקבל לעבודה בגלל אפליה?

<אביבית קבדה: קודם כל, טבקה מטפלת בעניין האפליה, ונשמח לשלוח פילוחים, כמה מיוצאי אתיופיה מופלים - זה דבר אחד.

קריאה: תגישו עתירות.

<אביבית קבדה: זה יהיה.

<אביבית קבדה: והדבר השני, כשאני מגיעה לרשות המקומית, היא לא יודעת מה זה החייזר הזה, שנקרא חוק ייצוג הולם.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: ביקשתי לשאול רק כדי לקבל תשובות, וקיבלתי.

טלי פלוסקוב: תודה, עכשיו אנחנו ממשיכים.

אברהם נגוסה: ירון, בבקשה.

<ירון יחיאס: שלום, אני ירון, מנהל פורום ייצוג הולם.

<ירון יחיאס: זו קבוצה של יזמות חברתית שהוקמה עקב דוח מבקר המדינה 63ג', בניהול תוכנית.

<ירון יחיאס: הכנתי מצגת.

<ירון יחיאס: כאן יש לנו נתונים כלליים.

<ירון יחיאס: אחוז הייצוג הוא 1.7 ולא כמו שנוהגים להזכיר, 1.5.

<ירון יחיאס: דבר שני, יש לנו פה נתונים על בני הקהילה האתיופית, בין אם זה פילוחי שכר, תעסוקה, אקדמאיים, סטודנטים.

<ירון יחיאס: יש 2,758 סטודנטים ישראליים ממוצא אתיופי, כך שיש טענה שחוזרת על עצמה, שלא מוצאים מועמדים מתאימים, או לחלופין, אין מועמדים עם השכלה רלוונטית.

<ירון יחיאס: מתוכם יש 11.2% שלומדים לתואר שני, 0.5 לתואר שלישי.

<ירון יחיאס: 0.4 עושים הסבה או לחלופין הנדסאי.

<ירון יחיאס: גם הנדסאי זה השכלה שרלוונטית לפי תקנות התקשי"ר, וגם תאגידים סטטוטוריים נוהגים על-פי התקשי"ר.

<ירון יחיאס: ייצוגם של יוצאי אתיופיה בשירות הציבורי נמוך לא רק בדרגת מתח שהיא דרגה נמוכה, כלומר שלא דורשת השכלה כזו או אחרת, אלא גם נמוך בדרגים הגבוהים, כלומר אין נגישות למשרות הניהול, ואז- - -

קריאה: רק רבע מהם אקדמאיים, בסעיף האחרון.

<ירון יחיאס: יתרה מזאת, דיבר פה נציג משרד המשפטים, ושם יש תת-ייצוג הולם משווע של 22 עובדים מתוך 3,800 לערך.

<ירון יחיאס: הפורום שהקמנו זו קבוצה שמונה 363 איש ישראליים בני העדה האתיופית, שפועלים להנגשת חוק הייצוג ההולם בדרכי הסברה, העלאת המודעות והשיח, והן ביצירת מאגר ידע לצורך קידום תעסוקה הולמת לבוגרים אקדמאיים בני הקהילה האתיופית בשירות הציבורי.

<ירון יחיאס: חשוב להבין, שחובתנו כחברה, לקיים שוויון אקטיבי, שוויון מהותי.

<ירון יחיאס: החוק הזה בא לבצע יצירת הזדמנות שווה.

<ירון יחיאס: זה לא שמגיע מועמד, ורק בגלל מוצאו יקבלו אותו לעבודה; צריכים להיות לו כישורים רלוונטיים לתפקיד, ולפי כך יקבל העדפה, עקב הנתונים שבני הקהילה האתיופית נמצאים בה, בין אם זה בהשכלה, תעסוקה וכדומה.

<ירון יחיאס: זה החוק.

<ירון יחיאס: הוא נחקק ב-2011.

<ירון יחיאס: הייתי שמח לדעת, כמה עובדים נקלטו בתאגידים לפני החוק הזה, כמה אחרי, כמה כל שנה, ואם היו נותנים לנו פילוח של כמה תקנים ייעודיים נותנים לאוכלוסיות אחרות, כי מבדיקה שהפורום ביצע, מספר פעמים רואים שיש פערים.

<ירון יחיאס: אין רמת מובהקות.

<ירון יחיאס: יתרה מזאת, חלק מהדוחות שמציגים תאגידים סטטוטוריים למיניהם, אינם משקפים את המציאות בשטח.

<ירון יחיאס: 93 עובדים ברשות שדות התעופה זה נחמד ויפה, אבל אף אחד מהם אינו אקדמאי.

<ירון יחיאס: כמה מהם בקליטה ישירה – זה דבר נוסף שיש לתת עליו את הדעת.

<ירון יחיאס: כנ"ל לגבי שירות המדינה.

<ירון יחיאס: כמה עובדים יש שהם עובדי כתף אל כתף, שמוגדרים כעובדי מדינה, אבל לא נהנים מהזכויות של עובדי מדנה אחרים, לצורך העניין.

<ירון יחיאס: אנחנו מדברים על ייצוג הולם במועצות, שזה תאגידים סטטוטוריים, או לחלופין חברות ממשלתיות שחייבות בדיווח מעל 50 עובדים.

<ירון יחיאס: יושב פה לצדי נציג החברות הממשלתיות, ואני מנהל אתכם שיג ושיח כבר מחודש ינואר.

<ירון יחיאס: ביקשתי את הדוח לשנת 2015, ולא קיבלתי אותתו.

<נועם כהן: למיטב ידיעתי, הדוח הועבר אליך.

<ירון יחיאס: לא, זה דוח של שנת 2014 שבדק את 2013.

<ירון יחיאס: אנחנו צריכים לדעת מה קורה השנה.

<נועם כהן: כפי שאמרתי ליושב-ראש הוועדה, 2014 טרם התקבלו כל הנתונים.

<ירון יחיאס: אני לא מבין, למה- - -

קריאה: שנתיים?

אברהם נגוסה: אל תיכנסו לזה.

אברהם נגוסה: הוועדה תתייחס לזה.

אברהם נגוסה: הוא הודיע שאין להם דוח, ולכן אין להם מה להציג.

אברהם נגוסה: אנחנו נתייחס במסקנה שלנו.

<נועם כהן: אני מבקש להוסיף.

<נועם כהן: יכולנו להגיש דוח חסר.

<נועם כהן: אנחנו לא מעוניינים להרפות מהחברות הבודדות שלא העבירו את הנתונים, על-מנת שנוכל להעביר נתונים כמו שצריך לחברי הוועדה.

אברהם נגוסה: אין לנו דוח ל-2014.

<נועם כהן: אם אתה רוצה שאעביר מסקנות- - -

אברהם נגוסה: רצינו מלא.

אברהם נגוסה: אין להם.

<נועם כהן: בימים הקרובים נעביר את כל הדוח.

אברהם נגוסה: נחכה שתמלאו את זה.

<ירון יחיאס: כפי שאתם רואים, כל חברה ממשלתית חייבת בדיווח – זו חברה שיש בה מעל 50 עובדים.

<ירון יחיאס: היא חייבת להעביר החלטת דירקטוריון בנושא.

<ירון יחיאס: הייתי שמח לדעת, כמה מהחברות הממשלתיות שיושבות פה העבירו החלטת דירקטוריון בנושא, למעט חברת החשמל ורכבת ישראל – ביצעו את התהליכים הללו.

קריאה: גם חברת מע"צ.

<ירון יחיאס: אני יודע שאתם עובדים עם עולים ביחד.

<ירון יחיאס: אבל רוב החברות לא ביצעו את התהליך הזה, שזה הדבר המתבקש.

<ירון יחיאס: לפי דעתי, ברגע שאין ייצוג בדירקטוריון, וזה תפקיד המחוקקים כאן, להבין שהמחוקק לא חשב אפילו שיכול להיות ייצוג הולם לבן הקהילה האתיופית בדירקטוריון, זה משפיע על כך שאין ייצוג הולם בחברות, לשיטתי.

<ירון יחיאס: מדוע – כי ברגע שמעבירים החלטות דירקטוריון, המצב מחלחל לשטח, וכשלא עושים זאת, יש הרגשה של קלות דעת.

<ירון יחיאס: למשל, לא לבצע ולהגיש דוחות, שזה מתבקש על-פי חוק, אחת לשנה, להגיש את הדוחות האלה לחברי הכנסת.

<ירון יחיאס: זה ביזוי של המשכן הזה.

טלי פלוסקוב: אין לנו בעיה עם החוקים; יש לנו בעיה עם יישום החוקים.

טלי פלוסקוב: זה לא רק בנושא הזה, אגב.

אברהם נגוסה: זה מה שהוא אומר, שהגורמים האחראיים לדווח מזלזלים בסמכות של הכנסת, שצריך לקבל את הדיווח.

<ירון יחיאס: ציינו פה את כל התאגידים שאינם מעסיקים יוצאי אתיופיה.

<ירון יחיאס: אני רוצה לציין את השמות שוב, כי הנציג של משרד המשפטים פסח על כמה מהגופים, בין אם זה הרשות לניירות ערך, המוסד לבטיחות ולגהות, המועצה לייצור צמחים ושיווקם, מכון ון ליר, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, קרנית – ששם היתה עובדת- - -

אברהם נגוסה: כל אלה, זה אפס.

<ירון יחיאס: אפס.

<ירון יחיאס: אין ייצוג הולם בכלל.

<ירון יחיאס: יד ליצחק בן צבי, האקדמיה ללשון עברית והאקדמיה הישראלית הלאומית למדעים.

<ירון יחיאס: כמובן, לצורך העניין, במד"א יש שם תת-ייצוג, כלומר 0.4.

<ירון יחיאס: יש שם עלייה של 0.2, אבל אנחנו רואים שיש אפס אקדמאיים.

<אליעזר יפה: אלי יפה, ממגן דוד אדום.

<אליעזר יפה: קודם כל, מגן דוד אדום בנוי מתשתית של מתנדבים ולא מתשתית של עובדים.

<אליעזר יפה: 14,000 מתנדבים ו-1,800 עובדים.

<אליעזר יפה: מכיוון שאין מספיק, ואנחנו עושים הרבה מאוד בשביל להכניס מתנדבים, אין כאלה שנקלטים לעבודה.

<אליעזר יפה: אני הייתי מתנדב, המנכ"ל היה מתנדב, כולנו נכנסים מההתנדבות.

<אליעזר יפה: ופה אגב יש שיפור ניכר.

<אליעזר יפה: יש היום מתנדבים, אני חושב, לפחות ב-70 מתחנות מד"א תוכלו למצוא מתנדב אתיופי.

<אליעזר יפה: זה לא מספיק, אבל אנחנו עושים על זה מאמצים.

<אליעזר יפה: לכן במגן דוד אדום זה שונה מעט – זה לא מישהו שנקלט מבחוץ; הוא נקלט מבפנים.

<אליעזר יפה: לכן תדייק.

<אליעזר יפה: בנוסף, אנחנו נותנים מימון על-מנת שהם כן יהיו אקדמאיים.

<אליעזר יפה: לומר שאין אקדמאיים, זה נכון, אבל רוב-רובם של עובדי מד"א הם לא אקדמאיים, 80% מהם מקבלים השלמת הכנסה.

<אליעזר יפה: כל נהגי האמבולנס הם לא אקדמאיים.

<ירון יחיאס: בשנה שעברה אתם העברתם קורס, ואתה צודק.

<ירון יחיאס: סיימו אותו שמונה משתתפים - מתוכם קלטתם רק שלושה עובדים.

<ירון יחיאס: איך אתה מסביר את זה?

<אליעזר יפה: עשינו קורס כי התבקשנו.

<אליעזר יפה: אנחנו באופן עקרוני נגד קורס אתיופי, סלח לי.

<אליעזר יפה: אנחנו משלבים בכוח בקורסים קיימים.

<אליעזר יפה: אנחנו לא רוצים סטיגמה.

<אליעזר יפה: אתם מסוגלים כולכם לעמוד בכל הקורסים.

<אליעזר יפה: אני בשנת 1991 הדרכתי קורס – כולם עברו.

<אליעזר יפה: אין שום בעיה.

קריאה: למה צריך את החוק הזה?

<אליעזר יפה: לא צריך את החוק הזה.

<אליעזר יפה: אצלנו כולם נכנסים וכולם רצויים.

<אליעזר יפה: רק צריך להסביר את זה - אצלנו אנחנו עובדים על מתנדבים, ומתנדבים מבני העדה עדיין אין מספיר, אבל יהיו.

<אליעזר יפה: אנחנו עובדים – גם בקריית משה ברחובות.

<אליעזר יפה: אנחנו עושים הרבה מאוד משימות על-מנת שהאנשים האלה ייכנסו להתנדבות.

<אליעזר יפה: מההתנדבות קל אחר כך להיכנס- - -

<ירון יחיאס: מצבת כוח האדם גדלה השנה?

<אליעזר יפה: לא.

אברהם נגוסה: זה ברור.

אברהם נגוסה: אנחנו נלך לטבקה, בבקשה, בקיצור.

<פנטהון אספה דויט: תודה, אדוני היושב-ראש.

<פנטהון אספה דויט: פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה, צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה דויט: אני באופן כללי אדבר בקצרה, ואעביר לסמנכ"לית הביצוע של הארגון על התהליך שאנחנו עשינו ועושים עם רועי דהן ממשרד הפנים.

<פנטהון אספה דויט: העמותה מטפלת במקרי אפליה במקומות עבודה בכלל משך שנים רבות, וגם כן עסקנו ואנחנו ממשיכים לעסוק בנושא כל כך חשוב, חוק הייצוג ההולם.

<פנטהון אספה דויט: אנחנו נתקלים, כפי שצוין פה – אני לא רוצה לחזור עליו – יש חוק, אבל הוא כמו גבינה מחוררת, שיש בה הרבה חורים, או הרשויות מתעלמות מהחוק, ומצפצפות עליו.

<פנטהון אספה דויט: לדעתי, חסרות פה סנקציות.

<פנטהון אספה דויט: יש פה נציבות שוויון להזדמנויות, משרד המשפטים.

<פנטהון אספה דויט: אני לא חושב שיש מישהו, ממה שראיתי, העברת התפוח הלוהט מיד אחת לשנייה, והנה, יוצאי אתיופיה, החוק לא יושם, ואנחנו שוב ושוב, שנה אחרי שנה, נמצאים באותו מקום.

<פנטהון אספה דויט: יש חוק דומה, חוק ייצוג הולם, שיושם לפחות בהרבה יותר מה שקורה ביוצאי אתיופיה, שזה חוק ייצוג הולם לאנשים בעלי מוגבלויות.

<פנטהון אספה דויט: למה לחוק הזה כן יש שיניים, והחוק של יוצאי אתיופיה נופל בין הכיסאות ולא יושם?

<פנטהון אספה דויט: צריך לתת את הדעת על זה.

<פנטהון אספה דויט: אני שמח שהחוק הזה של האנשים בעלי מוגבלויות יושם באופן כמעט מלא, והרבה יותר טוב ממה שקורה בקשר ליוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה דויט: נציגי השלטונות המקומיים, שלא דיווחו עד עכשיו, עכשיו מתחילים לדווח, ומדווחים על כל האנשים שמועסקים בניקיון, בעובדי קבלן, בעבודות הזוטרות.

<פנטהון אספה דויט: זה לא מה שאנחנו רוצים.

<פנטהון אספה דויט: כפי שציינתי, אקדמאי בא, וניגש למכרז.

<פנטהון אספה דויט: אומרים לו: כאן אין אתיופים.

<פנטהון אספה דויט: ייצוג הולם גם לפעמים מתורגם לא נכון.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לדעת, מי אמר את זה.

אברהם נגוסה: אם יש, תעבירו לנו.

קריאה: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד קשה.

קריאה: אי-אפשר לומר אמירות כאלה, ולא להגיד מי.

<ג'נט שלום: חבל שאתם לא מעבירים לנו את המקרים האלה.

<פנטהון אספה דויט: ייצוג הולם מתורגם לא נכון, כי אנשים מסתכלים על אקדמאיים יוצאי אתיופיה, ורואים אם יש תפקיד ליוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה דויט: זה גם צריך להיפסק.

<פנטהון אספה דויט: יש אנשים טובים, מוכשרים, שכן יכולים לבצע כל דבר ועניין כמו כל אזרח ישראל במדינה.

<פנטהון אספה דויט: צריך לעשות את הסוויץ' הנדרש.

<פנטהון אספה דויט: בזה אני פונה אליך, אדוני היושב-ראש.

<פנטהון אספה דויט: אם צריך לתקן את החוק, צריך לתקן את החוק.

<פנטהון אספה דויט: אם צריך ליישם את החוקים שלא מיושמים עד עכשיו, עם סנקציות – מי שצריך לתת את הדין, צריך לתת את הדין.

<פנטהון אספה דויט: בקשר לתהליך שעשינו – תהליך מאוד יפה.

<פנטהון אספה דויט: מה שכן חשוב, למרותש הקושי שהיה לנו עד עכשיו, מאז שנפגשנו עם רועי לפני שמונה חודשים, התהליכים מתקדמים.

<פנטהון אספה דויט: לפחות עכשיו יש דברים שזורמים כמו שצריך.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת פלוסקוב צריכה לצאת.

אברהם נגוסה: בבקשה.

טלי פלוסקוב: אני ממש מתנצלת, כי אני נהנית לשמוע כל מילה מכם, אבל מכיוון שב-11:30 יש לי פגישה, אני חושבת שלתת צעד ראשון במציאת פתרון, ושוב אני לוקחת את זה על עצמי.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהמודעות לא מספיקה נכון להרגע, ואולי זה שהיום העדה קמה ועומדת על הזכויות שלה, ודורשת את מה שמגיע לה, זה אכן יביא שינוי.

טלי פלוסקוב: לכן מה שאני מציעה כצעד ראשון, כראש רשות לשעבר, ואני לא מכירה - ואשמח לדעת מי זה - לא מכירה ראש רשות שמתייחס לעדה – קשה לי מאוד.

טלי פלוסקוב: אני מכירה כל כך הרבה רשויות, ואף פעם לא שמעתי משהו כזה, אבל אני ראש רשות חמש שנים, לא יודעת שקיים דבר כזה.

טלי פלוסקוב: זאת בעיניי הבעיה נכון להרגע.

טלי פלוסקוב: לכן מה שאני מציעה כצעד ראשון, להוציא פנייה בשם הוועדה, אולי אפילו במשותף עם מרכז השלטון המקומי, כי הם בסך הכול אתנו, ואולי אפילו במשותף עם משרד הפנים, קריאה לראשי הרשויות, סוג של תזכורת: לידיעתכם, קיים חוק כך וכך, ואתם חייבים לפעול כך וכך, ומכרזים ייעודיים, לתת להם כמה כלים, ואנחנו מדברים על פעולה אקטיבית ואני אתכם, כי אם נחכה שאנשים יגיעו לבד, לא יגיעו, כי אולי איבדו את האמונה או תקווה שזה אפשרי.

טלי פלוסקוב: צריך להראות להם שזה אפשרי.

טלי פלוסקוב: והדבר השני, הלוואי שנגיע למצב שנפסיק לחלק את החברה שלנו לאלה ואלה.

טלי פלוסקוב: ההתייחסות חייבת להיות עניינית לגמרי, בלי שייכות האדם לדת, מין, גזע, צבע וכל הדברים האחרים.

טלי פלוסקוב: אנחנו, כנראה, נמצאים רחוק מזה, אבל אנחנו חייבים להיות מכוונים לזה.

טלי פלוסקוב: לכן הצעד הראשון לגבי הרשויות – זה מהניסיון האישי - זאת הקריאה ליושב-ראש.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שברגע שהיא תצא, ואני רואה כבר ניסוח של הקריאה - זה יהיה צעד ראשון רציני ונכון.

טלי פלוסקוב: אני מאמינה שברגע שהמודעות – ויש הרבה אנשים שלא מכירים את זה.

טלי פלוסקוב: לכן מתפקידנו היום, לתת להם כלים להכיר את זה וליישם את החוק שחוקק כבר ב-2011.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: אני מתנצלת, אבל לוקחת את כל החומרים, ללמוד עוד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אביבית, בקיצור.

<אביבית קבדה: לא אחזור על הדברים.

<אביבית קבדה: קודם כל, אני רוצה לפרגן לרועי דהן ממשרד הפנים.

<אביבית קבדה: מלפני כשבעה חודשים הוקם צוות, ואנחנו עוברים עיר-עיר, רשות-רשות.

<אביבית קבדה: הבעיה היא שעדיין יש פערים.

<אביבית קבדה: רשויות מקומיות לא יודעות את החוק, מה הוא אומר.

<אביבית קבדה: הפעולה האקטיבית שהחוק דורש מהם ליישם, ויותר מזה, שמגיעים לרשות כמו לוד, אני מקבלת את הרשימה - לכאורה מבחינה כמותית זה נראה כמעט באחוז.

<אביבית קבדה: סופרים גם את מוקדי הקליטה ואת העובדים ואת כל מה שקשור לאתיופים.

<אביבית קבדה: אתה אומר: חשבתי שקלטו עובדי קליטה בתוך הרשות.

<אביבית קבדה: לא.

<אביבית קבדה: אמרו: אנחנו משלמים להם, כי הם עובדים אצלנו.

<אביבית קבדה: כלומר עדיין יש פער בין הכמות לאיכות, בין שיטות הדיווח.

<אביבית קבדה: לכן כל מי שיכול וחייב להיות שותף - אנחנו מגיעים לרשויות עצמן, יושבים עם פילוח של האנשים עצמם, באילו תפקידים הם ומתי נקלטו, כדי שבסוף השנה הבאה, בעזרת ה', לא נדבר על טבלה שהיא כמותית, שזה נחמד שיש משהו לדבר עליו – ותהיה איכותית.

<אביבית קבדה: אז רועי, כל הכבוד, ואני מקווה שמפה תמשיכו.

<אביבית קבדה: יותר מזה, אמרת שכל שנה את עושה ריענון, אז יש פער.

<אביבית קבדה: אם יוצא כל שנה ריענון, איך רשויות לא יודעות את החוק?

יאסו זללו: הן פשוט מצפצפות על החוק.

<אביבית קבדה: מבחינתי, יש דבר כזה שנקרא מיצוי הליכים.

<אביבית קבדה: 22 ערים – הגדרנו לשנה.

< יאסו זללו: צריכים להילחם על זה שיהיו שינויים לחוק.

< יאסו זללו: כל עוד לא יהיו שיניים לחוק, כולם יהיו פקחים.

<אביבית קבדה: יאסו, אנחנו אמרנו שאנחנו עושים את הסבב של 22 רשויות שבחרנו, ממוקד.

<אביבית קבדה: אם בסוף השנה הזו לא נגיע באמת לדיווח על-פי החוק, נלך לעתירה, וזה יהיה מבחינתי סוג של מיצוי הליכים וסגירת מעגל, אבל יש פה הזדמנות ללכת רשות-רשות.

<אביבית קבדה: שלושה אנשים ממשרד הפנים מתלווים, או אנחנו מתלווים, וצריך לומר כל הכבוד לוונדה – הוא מגיע לכל הפגישות.

<אביבית קבדה: מבחינתי, זה מיצוי הליכים.

<אביבית קבדה: בשנה הבאה לא אגיע לדיון הזה.

<אביבית קבדה: אם זה לא יושם, נלך לעתירה, ונסיים את הסיפור.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: וונדה אקלה, מנכ"ל נציגות הארגונים של יוצאי אתיופיה בישראל.

<וונדה אקלה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

<וונדה אקלה: למדתי בסיור שני דברים: אחד, אם יש חוק.

<וונדה אקלה: שתיים, יש כאלה שסופרים את האנשים תוך כדי הישיבה – כמה אנשים יש להם בתוך המשרדים, בתוך הרשויות.

<וונדה אקלה: לדעתי, הסיור משנה תפישה.

<וונדה אקלה: אנשים שמתחילים, גם אם אין להם עובדים, מתחילים לספור את האנשים שלהם בתוך הרשות.

<וונדה אקלה: אני מקווה שהדברים האלה ישתנו.

<וונדה אקלה: הבעיה היא העניין של הרצון, כי בדרך כלל כשאין רצון לא יעזור, גם אם יהיה חוק, אם נעשה את זה.

<וונדה אקלה: זה בעייתי.

<וונדה אקלה: אחד הדברים שגם צריכים להסתכל – מישהו קולט יוצא אתיופיה, הוא צריך לחשוב שזה כדאי לו, שהעובדים מצוינים, ולא בגלל החוק.

<וונדה אקלה: אני הייתי חושב שבמקום בכל ועדה כמה אנשים נכנסו, הייתי רוצה שיהיה בתוך הוועדה, כל משרד ומשרד יביא את המכרזים שלו, פה.

<וונדה אקלה: כך נעקוב.

<וונדה אקלה: עכשיו יש 30 מכרזים, פרסמנו, ובהם נתגייס כדי שנגייס את האנשים.

<וונדה אקלה: בפגישה הבאה נראה מתוך 30 כמה נקלטו.

<וונדה אקלה: הבעיה היא שאין תוכנית לכל משרד, כמה אנשים אני צריך להכניס בשנה הזאת.

<וונדה אקלה: מכיוון שהדיון מחייב, אנשים באים בקטע של ספירה.

<וונדה אקלה: לדעתי, אנחךנו מפספסים את כל העסק הזה.

<וונדה אקלה: אם אנחנו רוצים להתמקד בדברים, לדעתי, צריכים לדרוש את המכרזים בכל משרד ומשרד.

<וונדה אקלה: בסך הכול יש 3,000 אקדמאיים.

<וונדה אקלה: תסתכלו פה סביב הכנסת.

<וונדה אקלה: יש כאלה שגם נקלטו.

<וונדה אקלה: תראו בתוך משרדי הממשלה פה באזור הזה.

<וונדה אקלה: כמה אנשים מסתובבים בתוך זה?

<וונדה אקלה: אני מכיר את עיריית אשדוד.

<וונדה אקלה: יש חמש שכונות.

<וונדה אקלה: בתוכן אני לא רואה.

<וונדה אקלה: אולי יגידו שיש עובדים של יוצאי אתיופיה, אבל הם נמצאים בשוליים.

<וונדה אקלה: זה מה שאנחנו רוצים, קודם שנאמר שהעובדים שצריכים להיקלט, צריכים להיות מודל לחיקוי.

<וונדה אקלה: גם כשניכנס, גם אחר כך, אנחנו יודעים איך לעבוד ואיך להביא אנשים נוספים לאותם משרדים – הבעיה כרגע מבחינת המשרדים, שאין רצון, וגם יש תירוץ, שאין כוח אדם.

<וונדה אקלה: אם אין כוח אדם, תקלטו את יוצאי אתיופיה.

<וונדה אקלה: לכן, כדי שלא נחזור לזה כל שנה, לדעתי, בואו פה נחליט שכל משרד ומשרד, תגידו כמה עובדים נקלטו, כמה משרות מיועדות ליוצאי אתיופיה, תביאו אותם לכאן, וכך זה יותר מחייב, ונאמר שהשגנו את המטרה.

<אביבית קבדה: רק אציין ברשותך, שכל חברי המועצה שנבחרו, יוצאי אתיופיה, יש לנו שני סגני ערים, מהרטה ושלומית- - -

אברהם נגוסה: הם נבחרי ציבור.

<אביבית קבדה: כל נבחרי הציבור שותפים, וצריכים ברמת השטח גם לסייע ליישום החוק, ונמצאים אתנו בישיבות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: עו"ד יצחק דסה.

<איציק יצחק דסה: קודם כל, סליחה על ההתפרצויות הקודמות, אבל אני חושב שהיו ענייניות.

<איציק יצחק דסה: אני רוצה לברך קודם כל אותך, אדוני היושב-ראש, שמקיים את הישיבה.

<איציק יצחק דסה: זו ישיבה חשובה.

<איציק יצחק דסה: בתקופה הזאת אני חובש כובע של נציג ציבור במדיניות ממשלתית לשילובם של יוצאי אתיופיה.

<איציק יצחק דסה: הנושא של ייצוג הולם הוא הנושא הכי אקוטי, כי אנחנו מדברים על המאבק בעוני של הקהילה.

<איציק יצחק דסה: ההוצאה של העוני של הקהילה הוא רק על-ידי תעסוקה הולמת.

<איציק יצחק דסה: אני חייב לציין שכשאנחנו מדברים על ייצוג הולם, שלא נתבלבל: העובדה שאנחנו צריכים את החוק זה בגלל שרשויות שונות לא עושות את עבודתן נאמנה.

<איציק יצחק דסה: אנשים לא נקלטים לעבודה כי יש אפליה, יש גזענות ויש דעות קדומות.

<איציק יצחק דסה: יש להבין, שכל הנושא של ייצוג הולם, שהתחיל בנושא של נשים, יושם רק על-ידי מאבק משפטי.

<איציק יצחק דסה: אני מציע הצעה לחבריי, טבקה: תפסיקו לעבוד עם משרדי הפנים למיניהם.

<איציק יצחק דסה: תגישו עתירות.

<איציק יצחק דסה: אתם צריכים לנהל מאבק כשומרי סף של הקהילה.

<אביבית קבדה: מיצוי הליכים.

<איציק יצחק דסה: זה אחד.

<איציק יצחק דסה: כשהוא לא מיושם, תגישו עתירה.

<איציק יצחק דסה: זו דעתי.

<איציק יצחק דסה: אתם עושים עבודה מצוינת, אבל התפקיד של טבקה הוא לנהל מאבק משפטי נגד גופים שלא עושים את עבודתם.

<איציק יצחק דסה: זה אחד.

<איציק יצחק דסה: בסוף החודש הזה אמורה להיות מוגשת הצעת מחליטים בוועדת השרים.

<איציק יצחק דסה: הנושא של הייצוג ההולם בשירות המדינה פחות מטופל יפה.

<איציק יצחק דסה: הנושא של הייצוג ההולם ברשויות המקומיות ובחברות ממשלתיות ובגופים סטטוטוריים לא מטופל.

<איציק יצחק דסה: אני פונה אליך, כבוד היושב-ראש, שכחלק מהצעת מחליטים יהיה כלול גם נתונים כמותיים, שאמורים להיות בהצעת מחליטים של ועדת השרים.

<איציק יצחק דסה: אני חושב שצריך לבוא עם הצעה מגובשת של משרד הפנים עם הרשויות המקומיות, איך הם הולכים ליישם כמותית – זה אחד.

<איציק יצחק דסה: שתיים, ככל שזה נוגע לחברות ממשלתיות ולגופים סטטוטוריים, גם הם צריכים לבוא עם תוכנית מסודרת, שבה הם מתייחסים - כמה הם הולכים לקלוט, כמה מתוכם הם במשרות ייחודיות, וכמה מהם למשרות מתפנות.

<איציק יצחק דסה: רק אבהיר: יש שני כלים משמעותיים לנושא ייצוג הולם: אחד, כשמשרה מתפנה, גוף שאינו מקיים ייצוג הולם, דהיינו אין ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה, צריך לקלוט באותו מקום יוצאי אתיופיה, אם הוא עומד בדרישות של כישורים דומים.

<איציק יצחק דסה: במקביל, לפעמים פינוי המשרות לא מאפשר את יישום הייצוג ההולם, כי לא תמיד מתפנות משרות.

<איציק יצחק דסה: לכן יש פה כלי נוסף שהמחוקק העמיד לרשות אותם גופים, שזה ייעוד משרות.

<איציק יצחק דסה: לרשות מקומית, לחברות ממשלתיות ולגופים סטטוטוריים יש הכלים של ייעוד משרות.

<איציק יצחק דסה: בואו לא נבלבל – פוגע בקהילה, תדמית שלילית – לא.

<איציק יצחק דסה: אני חושב שבסופו של דבר מה שצריך לעשות זה שבני הקהילה ייקלטו בגופים האלה.

<איציק יצחק דסה: אני פונה ליושב-ראש הוועדה, ומציע לפנות לשר הפנים, להתקין תקנות, כי אני שומע פה הרבה חוסר סדר של השלטון המקומי ושל נציג משרד הפנים, שלא יודעים איך הולכים ליישם את החוק עצמו.

<איציק יצחק דסה: אני מציע ששר הפנים יתקין תקנות, וינחה בהנחיות מסודרות, איך הולכים ליישם את חוק ייצוג הולם במשרד הפנים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מר רוני אקלה.

<רוני אקלה: תודה רבה, כבוד יושב-ראש הוועדה.

<רוני אקלה: קודם כל, אני רוצה לברך את טבקה, נציגות הארגונים ואת ירון, שלקחתם את היוזמה, וסוף-סוף אנחנו דואגים לעצמנו, לראות אם החוק מיושם או לא.

<רוני אקלה: זה מאוד חשוב, כי לפי מה שאני שומע, קודם כל, אין נתונים של לפני ואחרי.

<רוני אקלה: זה מה שצריך לראות – האם לפני החוק יש בני הקהילה שנקלטו או השתלבו ברשויות מקומיות או בחברות ממשלתיות או אין.

<רוני אקלה: אם יש, כמה?

<רוני אקלה: אחרי החוק, כמה נכנסו בעקבות החוק?

<רוני אקלה: אם אנחנו נדע את הנתונים האלה, נדע להתייחס.

<רוני אקלה: החוק טוב ויפה, אזה מאוד בעייתי גם, ליישם אותו.

<רוני אקלה: כשאני רואה את הרשויות המקומיות, אם אתה לא שייך לחבר מועצה או לראש העיר מבחינה מפלגתית, קשה לקבל את יישום החוק.

<רוני אקלה: בעיות פרסום ותקנים.

<רוני אקלה: הפרסום לא מגיע.

<רוני אקלה: אנחנו מדברים על פרסום ומידע לקהילה – לא מגיע.

<רוני אקלה: אם יש פרסום, הרשויות או חברות ממשלתיות, הן מפרסמות את זה פנימי, ואם יש מישהו שמתאים לאותו פרסום, מישהו שנקלט, שם.

<רוני אקלה: הבעיה השנייה שבפרסום – נושא ועד עובדים.

<רוני אקלה: ועד העובדים קודם כל דואג לאנשים שנמצאים אצלו – לא לאנשים שיגיעו מבחוץ, וקודם כל הוא צריך לדאוג לאנשים שלו ולחברים שלו, שהוא אחרי זה, אם לא מוצאים אנשים, פרסום חיצוני, וזו בעיה לא פשוטה.

<רוני אקלה: אני הייתי רכז ארצי לתעסוקה, ומכיר את הדברים האלה מקרוב.

<רוני אקלה: אנשים שהיו אמורים להשתלב, לא משתלבים.

<רוני אקלה: אומרים שיש חוק, אבל חוק לחוד ומעשים לחוד.

<רוני אקלה: אני חושב שהתפקידים שלקחתם, מאוד חשוב שהנושא הזה יטופל מקרוב, ויובא לדיונים ולהחלטות.

<רוני אקלה: אני מקווה, איציק, כמו שאמרת, שוועדת שרים- - -

אברהם נגוסה: אתה אמר שאחד החסמים זה מכרז פנימי.

<רוני אקלה: אומרים: מכרז.

<רוני אקלה: הוא פנימי.

<רוני אקלה: מכרז חיצוני - אחרי שאתה עובר את המכרז הפנימי, וגם כשאתה עובר את המכרז הפנימי, יש לך ועד עובדים שחוסם אותך, ואז הדאגה שלהם קודם כל היא לעובדים שנמצאים שם.

<רוני אקלה: אם זה לא במחוזות, אם זה לא ברשויות - גם ברשויות מקומיות, אגב, אם אתה לא שייך לגופים שנמצאים בתוך הרשויות, קשה למצוא תעסוקה.

<רוני אקלה: אני יודע שכמה אנשים שנבחנו, היו מתאימים, אבל לא קיבלו את התעסוקה בגלל כל מיני דברים שלא היו קשורים לאותם נתונים.

<רוני אקלה: דבר אחרון.

<רוני אקלה: יש בני הקהילה שהשתלבו ללא עזרת החוק.

<רוני אקלה: האם הם נחשבים ייצוג הולם?

<איציק יצחק דסה: לצערנו, כן.

<איציק יצחק דסה: כל יוצאי אתיופיה מסומנים.

קריאה: ואז התקנים נעלמים.

<רוני אקלה: זה אומר שיש בני הקהילה שמתאימים לכל מכרז, ונכנסים בכוחות עצמם, ומשתלבים.

<רוני אקלה: זה מצוין.

<רוני אקלה: אם הוא משתלב בכוחות עצמו, זה הכי טוב, לא לחפש כל הזמן את החוק שיגן עליי כדי להיכנס לתעסוקה.

<רוני אקלה: החשיבות היא במידע.

<רוני אקלה: כמה שאפשר, יש לנו מידע, אפשר לעקוב, כי לא כל שנה נשב פה ונשמע אותם דיונים, אותם אחוזים, אותם מספרים בווריאציות שונות.

<רוני אקלה: אני ראיתי פה את הנתונים.

<רוני אקלה: מי שעוקב אחרי המספר הזה, אני חושב שזה נתונים שחלקם לא משרות קבלן.

<רוני אקלה: אם אתה רואה, בשנת 2012 היו מספרים מסוימים, ובשנת 2013 המספר קטן, כי אנשים פוטרו.

<רוני אקלה: זה התהליך שקורה.

<ירון יחיאס: אני חייב לציין שהנתונים בטבלה הזו ניתנו מרשות החברות הממשלתיות, מהלשכה של אורי יוגב.

<ירון יחיאס: אלה אנשים שהם בקליטה ישירה; לא עקיפה.

<רוני אקלה: מי שנקלט בקליטה ישירה, לא יכול להיות שבשנה שעברה היו לך ארבע, ובשנה הנוכחית – שתיים.

<ירון יחיאס: יש ירידה, ויתרה מזאת, יש גופים שלא קולטים, אבל מצבת כוח האדם עולה משנה לשנה.

<רוני אקלה: בנתונים האלה, שאם נעקוב לפי מספר, נגלה, אם זה בעבודה פשוטה או בעבודת קבלן או בעבודת תקן.

<רוני אקלה: אנשים שנקלטים בתקציב שוטף לעומת בתקציב קבוע, אלה שני דברים שונים לגמרי.

<רוני אקלה: לכן אתה רואה את הנתונים.

<רוני אקלה: בשנה שעברה היה לך מספר גבוה, ובשנה הנוכחית מספר קטן.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ליאור אבבה: יש ירידה.

<נועם כהן: אין ירידה.

<נועם כהן: תסתכל על הנתונים.

<נועם כהן: יש עלייה של 57%.

אברהם נגוסה: נציג האוצר, אתה אמרת שאין לך נתונים מרוכזים.

<נועם כהן: אני מסתכל על נתונים משנת 2012 ומשנת 2013, שיש לנו נתונים, ועל סמך זה הוא אומר דברים לא נכונים.

<נועם כהן: יש עלייה בין 2011 ל-2012.

<נועם כהן: יש אצלכם ביד, נשלח לכם.

<נועם כהן: הוא מחזיק את זה.

קריאה: אדוני היושב-ראש, אנחנו באוגוסט 2015.

קריאה: לא יכול להיות שאין להם דיווח של 2014.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: בסדר.

<ליאור אבבה: הם משקרים לנו בפנים.

אברהם נגוסה: אנחנו קיבלו את 2012, 2013 בנובמבר 2014.

אברהם נגוסה: אנחנו לא צריכים לחזור אחורה.

אברהם נגוסה: אנחנו ציפינו היום ממך או ממשרדך לקבל נתונים לפחות לגבי 2014.

אברהם נגוסה: אתה אומר שיש לך חצי – אין לך.

אברהם נגוסה: בבקשה, לא להתערב.

אברהם נגוסה: תמלא את זה, תבוא בפעם הבאה, בפגישה הבאה תדווח לנו.

<נועם כהן: אדוני היושב-ראש, הנתונים שהם מציגים זה על בסיס 2013 ו-2012, שזה לא נכון.

אברהם נגוסה: מה לעשות?

אברהם נגוסה: לא השגת לנו 2014.

<נועם כהן: אם מציגים את זה, שיציגו את זה כפי שזה.

<נועם כהן: אני יכול להציג את 2012 ו-2013, אבל מה שהם מדווחים זה על סמך נתונים- - -

אברהם נגוסה: תודה רבה, אדוני.

אברהם נגוסה: עוזיאל ברנע, מנהל משאבי אנוש, המוסד לביטוח לאומי.

אברהם נגוסה: הם רשומים.

אברהם נגוסה: עופר קרן, חברת חשמל, אבל אני מבקש, בקיצור.

<עופר קרן: שלום.

<עופר קרן: אני עוזר סמנכ"ל משאבי אנוש וארגון והממונה על ההעסקה הרב-גונית בחברת החשמל.

<עופר קרן: בתפקידי אני משתתף במספר ועדות להעסקה מגוונת שמתקיימות בכנסת ישראל.

<עופר קרן: כל התירוצים שנשמעים בוועדה הזאת, נשמעים בכל הוועדות.

<עופר קרן: לצערי, התירוצים שלא מגיעים מועמדים, אין תקנים, צריך לרדת לשטח, צריך לפנות לכל נציגי השכונות, למרכזי הקליטה, צריך לעשות עבודה, לבצע סקרים על תהליך קדם הקליטה, על תהליך הקליטה – אני מזמין פה את כל החברות, לראות איך זה מתנהל אצלנו.

<עופר קרן: אשמח אם יפנו אליי, ונקבל את כולכם, להראות לכם איך זה עובד, ואיך צריך לעשות.

<עופר קרן: מדיניות הנהלת החברה והדירקטוריון קובעת כי היקף הקליטות של בני העדה האתיופית בחברת החשמל יעמדו על לפחות 3% מכלל הקליטות בחברה – פי שניים מאחוזם באוכלוסייה.

<עופר קרן: חברת החשמל מייעדת משרות באתר האינטרנט שלה, גם למשרות רגילות אבל בעיקר לבני העדה האתיופית.

אברהם נגוסה: זה 3% אמרת?

<עופר קרן: קליטה בשנה.

<עופר קרן: היום אנחנו עומדים על 1.2%.

<עופר קרן: אדבר עכשיו על מספרים.

<עופר קרן: כל אחד, עם כל הכבוד לכולנו פה, מדברים תיאוריות.

אברהם נגוסה: 1.2% - אני מסכים אתך.

<עופר קרן: אנחנו עומדים על כך בהחלטת הדירקטוריון, על קליטה בכל שנה של 3%.

<עופר קרן: סך הכול בני העדה האתיופית בחברה מונה כ-152 עובדים, שזה 1.2% מכלל עובדי החברה, 135 גברים ו-17 נשים - מתוכם 48 קבועים, ו-104 ארעיים.

<עופר קרן: שיעור האקדמאיים הוא 19, ושיעור ההנדסאים, טכנאים הוא 32.

<עופר קרן: אני רוצה לדבר על מדיניות ההעדפה בתהליך הגיוס.

דנה גורדון שושני: 19% או כמותית 19?

<עופר קרן: 19.

<עופר קרן: אנחנו כל שנה במדיניות החומש של החברה עומדים על מעל 3% בשנה לקליטה.

<עופר קרן: סך הכול הגענו ל-1.2%.

אברהם נגוסה: זה חלום או מעשי?

<עופר קרן: זה מעשי.

<עופר קרן: אני מדבר מספרים בפועל.

אברהם נגוסה: אבל מעשי אני רואה 1.2%.

אברהם נגוסה: 3% - זה חלום.

<עופר קרן: מסל הקליטות בשנה.

<עופר קרן: לפחות 3% יהיו מבני העדה האתיופית.

קריאה: הם זמניים, לא?

<עופר קרן: לא כולם זמניים.

<עופר קרן: אגע בכול.

<ליאור אבבה: אני זוכר מהשנה שעברה בוועדה, עמית הציג – עכשיו זה ירד?

<ליאור אבבה: הוא אמר: יש לנו 1.5%.

<עופר קרן: לא את זה הוא הציג.

אברהם נגוסה: אני הולך למה שכתוב פה.

<עופר קרן: אני הייתי בוועדה הקודמת עם עמית.

<עופר קרן: אני מכיר את הנתונים.

<ליאור אבבה: גם אני הייתי.

<עופר קרן: כפי שהתחייבנו בוועדה הקודמת, למצוא ולקדם אפיקים חדשים נוספים לבני העדה, החברה פעלה בניסיון לשלב חמישה מהנדסים או הנדסאים יוצאי העדה האתיופית במסגרת פרויקט עתיד נאור, שזה פרויקט לסטודנטים מהפריפריה להעסקת סטודנטים, תוך כדי הענקת מלגות לימודים מלאה פלוס מלגת קיום בסך 1,600 שקלים לחודש.

<עופר קרן: נכון להיום, שולבו שני הנדסאים במסגרת הפרויקט.

<עופר קרן: בסיום הלימודים הם מיועדים להיקלט בחברה – לרוב בתפקידים שיש בהם אופק לקביעות ולא לתפקידים כמו שציינו פה, זרקו: דלת מסתובבת.

<עופר קרן: החברה מחזקת שיתופי פעולה עם עמותות וארגונים כמו עולים ביחד, בוסטון חיפה, מתוך מטרה ליצור עתודה הנדסית טכנולוגית לקליטה בחברה ועיסוקים שיש בהם אופק תעסוקתי, ולא לתפקידים שבאים להעסקה זמנית.

<עופר קרן: בין היתר, על-ידי בחינת אפשרות למימון תוכניות לימודים במהלך העסקה ללימודי טכנאים והנדסאים וללימודי תואר ראשון.

<עופר קרן: יש לנו פרויקט עתיד נאור, שדיברתי עליו עכשיו.

<עופר קרן: החברה שלנו רואה בנשים מקרב המגזר כוח מרכזי לשינוי, ולכן שמה דגש על נושא העדפה מגדרית גם בתוך בני העדה האתיופית.

<עופר קרן: בימים אלה אנחנו פועלים להקמת תוכנית הכשרה משתופת עם ג'וינט ישראל וטבת, שבסופה תיקלטנה נשים מהמגזר בתפקידים שהיו עד היום על טהרת המין הגברי.

<עופר קרן: אנחנו היום פועלים להכשרות של קורסים לעובדות חלב, עובדות רשת, חשמלאיות.

<עופר קרן: עשינו את זה עם אוכלוסיות אחרות.

<עופר קרן: החברה תמשיך לפתח מדיניות גיוס המכילה את הגוונים הרב-תרבותיים השונים אותה מייצגים בני הקהילה, ומבצעת ותבצע פיקוח והתאמה של כלי הערכה בקרב מועמדים שנקלטו ועובדים בני העדה תוך הקניית אופק קידומי ומסלולי קריירה בחברה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אדם פלוטקין.

<אדם פלוטקין: שלום, אני אדם פלוטקין מחברת אלתא, חברת בת של התעשייה האווירית.

<אדם פלוטקין: אנחנו רואים שליחות בכל הנושא של העסקה של עובדים יוצאי העדה האתיופית.

<אדם פלוטקין: רוב העובדים אצלנו בחברה יוצאי העדה האתיופית נקלטו עוד לפני 2011, עוד לפני שהיתה חובה בחוק לעשות את זה.

<אדם פלוטקין: עשינו את זה מתוך ראייה של החשיבות הערכית של העניין ולא בגלל החקיקה.

<אדם פלוטקין: ראש הוועדה הקודם, יואל רזבוזוב, ביקר יחד עם חברי הוועדה אצלנו בשנה שעברה.

<אדם פלוטקין: הם התרשמו באופן אישי מהקליטה שלנו של יוצאי אתיופיה, ולא רק – גם קבוצות נוספות.

<אדם פלוטקין: אני בזאת מזמין את הוועדה החדשה והנוכחית לבקר באלתא, ולהתרשם מהפעילות שאנחנו עושים.

<אדם פלוטקין: אם אתם מסתכלים על הדף שחילקנו, בנספח ב', אפשר לראות שאלתא מופיעה במקום הראשון, וכבר הנתונים השתנו.

<אדם פלוטקין: עלינו כבר ל-17 אקדמאיים, שזה כרבע מכל האקדמאיים שמועסקים על-ידי כל החברות והתאגידים יחד.

<מישל טובלי: הנתונים נכונים לאתמול, 31 ביולי 2015.

<אדם פלוטקין: יש עוד תשעה טכנאים, כלומר כרגע יש אצלנו 34 יוצאי העדה האתיופית, כלומר אל"ף, עלינו מ-22, שרשום פה ב-2013 ל-34; בי"ת, חצי מהם מהנדסים.

<אדם פלוטקין: 19 מהנדסים מועסקים בעבודות סופר איכותיות, שילובים של מכ"מי כיפת ברזל וכל מיני דברים.

<אדם פלוטקין: יש לנו עוד שני אקדמאים, עורך דין ובוגר תקשורת, עוד תשעה טכנאים, כמה עובדי ייצוא.

<אדם פלוטקין: בכל אלה אין אף אחד שהם לא עובדי ניקיון, לא עובדי הסעדה, לא עובדי הסעות ולא עובדי ביטחון, וכל אלה במיקור חוץ, כלומר כולם ממש בליבה העסקית של התעסוקה של החברה.

<אדם פלוטקין: חוץ מזה שאנחנו עוסקים בקליטה והעסקה אצלנו, אנחנו עוסקים גם בפעילות כלפי חוץ.

<אדם פלוטקין: נמצאת אתי פה מישל טובלי, שאחראית על קשרי קהילה שלנו.

<אדם פלוטקין: אנחנו עושים פעילות גם מחוץ לאלתא.

אברהם נגוסה: אין לנו זמן, אז אני חושב שנסתפק בזה.

אברהם נגוסה: סליחה.

אברהם נגוסה: נמל אשדוד.

<רונית סבה: שלום רב, שמי רונית סבה, אני סמנכ"לית המשאבים החדשה בנמל אשדוד.

<רונית סבה: אני בדיוק השבוע שלושה חודשים בתפקיד, וזה גם סוג של שינוי – אני הסמנכ"לית אשה הראשונה בנמל אשדוד.

<רונית סבה: נמל אשדוד מתאפיין באופן יחסי בגיוסים חיצוניים מועטים לאורך השנה.

<רונית סבה: יחד עם זאת, יש לי נתונים ל-2015.

<רונית סבה: סך הכול היו לנו חמישה מכרזים חיצוניים לנמל אשדוד.

<רונית סבה: מכרז אחד מתוכם היה ייעודי לאוכלוסייה יוצאי אתיופיה.

קריאה: אבל הוא הוקפא.

<רונית סבה: לא, נקלט.

<רונית סבה: מפקח איכות סביבה.

<ירון יחיאס: היה מכרז של כלכלן, והוא הוקפא.

<רונית סבה: נכון.

<רונית סבה: תן לי רק להשלים.

<רונית סבה: בדוחות שיש פה בנספח א' – הדוחות הם מ-2013, נכון להיום בנמל אשדוד, מתוך 1,300 עובדים, עובדים שבעה יוצאי העדה.

<רונית סבה: מתוך השבעה חמישה הם בעלי תפקידים מקצועיים, זה אומר עורכי דין, הנדסאים.

קריאות: איפה?

<רונית סבה: בלשכה המשפטית יש מתמחה.

<רונית סבה: אמרתי שמתוך שבעה עובדים בני העדה האתיופית יש לנו חמישה בתפקידים מקצועיים.

<רונית סבה: דיברתם על מקצועיים ולא מקצועיים.

<רונית סבה: אני מסבירה שיש חמישה: יש לנו עורך דין אחד, שני חשמלאים שהם הנדסאים, ויש מפקח איכות סביבה אקדמאי.

<רונית סבה: יש לנו בקר נזקים, שהוא בעל תפקיד טכני.

<רונית סבה: יש רק שני סוורים.

<רונית סבה: הרוב פה מכירים את ההיסטוריה סביב נושא הסוורות בנמל אשדוד.

<רונית סבה: היא היום לא קיימת, והיום לא קולטים יותר קרובי משפחה בנמל אשדוד, לכן זה ישנה בעתיד את התמהיל.

<פנטהון אספה דויט: אדוני היושב-ראש, יש לנו מקרה של מועמד שעבר את כל התהליך, וכל פעם שיש מכרז, הולכים לפי הרשימה - מועמדים.

<פנטהון אספה דויט: שומרים את כל אלה שהיו במאגר, ומכניסים אותם לתפקידים.

<פנטהון אספה דויט: אותם מועמדים שעברו את כל התהליכים, ממתינים להיקלט, או אפילו לא- - -

אברהם נגוסה: אני מצטרף לשאלה.

אברהם נגוסה: במכרז האחרון קיבלתם מעל 120 עובדים, מתוכם- - -

<רונית סבה: נקלטו 61.

אברהם נגוסה: מועמדים יכול להיות.

אברהם נגוסה: מתוכם שניים יוצאי אתיופיה בזכות עצמם – עברו את המבחן, קיבלו ציונים טובים, לא ייצוג הולם; בזכות עצמם התקבלו.

אברהם נגוסה: היו שלושה, שהיו צריכים להיכנס במסגרת ייצוג הולם, כי הציונים שלהם לא הגיעו, ולכן לא קיבלתם אותם.

אברהם נגוסה: זה המידע שקיבלתי.

אברהם נגוסה: נכון או לא נכון?

<רונית סבה: ברשותכם, נמצאת אתנו אפרת קסלר, היא רכזת הגיוס שלנו, והיא יותר ותיקה ממני ממני בחברה.

אברהם נגוסה: נשמח שהיא תתייחס.

<אפרת קסלר: מכרז סוורים פורסם לפני כשלוש שנים.

<אפרת קסלר: זה המכרז האחרון.

<אפרת קסלר: זה היה תהליך מאוד-מאוד ארוך, עם 800 מועמדים שהיו פעמיים בוועדות קליטה.

<אפרת קסלר: זה היה מעורב גם בהליך משפטי.

<אפרת קסלר: 800 מועמדים רואיינו, ובסוף כל התהליך התקבלה רשימה של מועמדים כשירים.

<אפרת קסלר: מבין המועמדים הכשירים בראש הרשימה היו שניים מבני העדה.

<אפרת קסלר: המועמדים האחרים מדורגים נמוך יחסית, ואנחנו לא יכולים לקלוט אותם.

אברהם נגוסה: אבל לא הפעלתם את העניין של ייצוג הולם.

<אפרת קסלר: לפני שלוש שנים – נכון, לא ייעדנו מראש משרות לבני העדה האתיופית.

<אפרת קסלר: חשבנו שבדרך של העמקת הפרסום מראש נביא מועמדים רבים שהם בני העדה, ואז באופן טבעי הם גם ייבחרו למועמדים שמדורגים גבוה.

<אביבית קבדה: אבל הגיעו, עברו את המיונים, ולא התקבלו.

<אפרת קסלר: נכון, כי יש הדירוג שלוקח את הציון שהם קיבלו במבדק ההתאמה, את הציון בוועדה.

<אביבית קבדה: יקירתי, אלה אנשים כשירים- - -

<אפרת קסלר: אבל רשימת הכשירים מדורגת.

אברהם נגוסה: ברור לי שלא הפעלתם את החוק.

אברהם נגוסה: שאלנו שאלה, קיבלנו את זה.

אברהם נגוסה: לא הפעילו את חוק ייצוג הולם.

אברהם נגוסה: סיכמת?

אברהם נגוסה: אני צריך לעבור הלאה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נמל חיפה, אלכס.

<אלכס ליכטנשטיין: שלום, אלכס ליכטנשטיין, עוזר ממונה משאבי אנוש, נמל חיפה.

<אלכס ליכטנשטיין: אני רוצה לציין שאנחנו בשנים הארונות במגמת ירידה מתמדת במצבת כוח האדם בחברה עקב צמצום הפעילות.

<אלכס ליכטנשטיין: בשלוש השנים האחרונות ירדנו בערך במאה עובדים, מג-1,130 עד כ-1,030, כלומר אנחנו בתהליכי פרישה, וכמעט לא קולטים עובדים.

<אלכס ליכטנשטיין: פה ושם יש מכרזים.

<אלכס ליכטנשטיין: יחד עם זאת, באותם מכרזים בודדים שאנחנו כן מפרסמים, אנחנו כן מפרסמים ומציינים שאנחנו נותנים העדפה למועמדים בני העדה האתיופית, וזה על-ידי כך שאותם מועמדים שמגיעים לשלבים הסופיים במכרזים, מקבלים תוספת ניקוד בוועדה הסופית.

<אלכס ליכטנשטיין: זה מפורסם בעיתונות ובאתר האינטרנט.

<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו לא מסתפקים בכך; גם יצרנו קשר ופועלים בשיתוף פעולה עם העמותה עולים ביחד.

<אלכס ליכטנשטיין: הם ביקרו אצלנו.

<אלכס ליכטנשטיין: כל מכרז שמתפרסם ופונה למועמדים בני העדה האתיופית, אנחנו מעבירים אליהם ביוזמתנו, את המכרז, והם מנסים לאתר מועמדים מקרב העדה.

<איציק יצחק דסה: לא הצלחתי להבין.

<איציק יצחק דסה: יש לך משרות?

<איציק יצחק דסה: מה אתם מתכוונים לעשות?

<איציק יצחק דסה: יש לך 0.18 אחוז.

<איציק יצחק דסה: מה אתם מתכוונים לעשות, כדי להגיע למצב של ייצוג הולם?

<איציק יצחק דסה: כל מה שאני שומע כרגע זה תירוצים.

<אלכס ליכטנשטיין: אמרתי בהתחלה, שאנחנו בירידה במצבת כוח אדם, כלומר כמעט אין מכרזים.

<איציק יצחק דסה: עדיין אתה לא מגיע למצב של ייצוג הולם.

<איציק יצחק דסה: אנחנו בתת-ייצוג משווע.

<אלכס ליכטנשטיין: אבל בשביל להגיע לאותו אחוז, אני צריך לקלוט אנשים, נכון?

<אלכס ליכטנשטיין: אם אני לא קולט אנשים, אני לא יכול להגיע לשם.

<אלכס ליכטנשטיין: אני מפטר אנשים – לא קולט אותם.

<ליאור אבבה: אתם בהפסדים?

<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו עוד לא בהפסדים, אבל במצב- - - אגב, עובדי תפעול לא קלטנו מ-2007.

<ליאור אבבה: כמה עובדים יש לך?

<אלכס ליכטנשטיין: סך הכול 1,030.

<אלכס ליכטנשטיין: ירדנו ב-100 עובדים בשלוש השנים האחרונות.

<פנטהון אספה דויט: הוא אומר שהוא בקשר עם עולים ביחד, הכול טוב ויפה, אבל עם כל הכבוד, יש להם מאגר מצומצם של מספרים.

<פנטהון אספה דויט: לצאת למכרז פומבי החוצה.

<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו כן יוצאים החוצה.

<אלכס ליכטנשטיין: אני מדבר על מכרזים פומביים.

קריאות: - -

<אלכס ליכטנשטיין: אנחנו כן מפרסמים מכרזים חיצוניים בעיתונים ובאתר האינטרנט.

<אלכס ליכטנשטיין: בנוסף, פונים גם לאותה עמותה שמאתרים את המועמדים.

<אלכס ליכטנשטיין: זה לא רק אליהם.

<אלכס ליכטנשטיין: מדובר במכרז חיצוני, שיהיה ברור.

גשו אלי: גשו אלי, מקריית חיים.

גשו אלי: בקיצור, אני כל הזמן שומע פה את עמותת עולים ביחד, עולים ביחד.

קריאה: הם עושים עבודה טובה מאוד.

קריאה: יש להם מאגר של אנשים.

גשו אלי: אבל ברגע שיש גוף שמנקז את כל האנשים בכל נמל חיפה ונמל אשדוד, זה אומר שלליאור או למישהו אחר אין היכולת להגיע למכרז הזה.

קריאה: זה בנוסף.

קריאה: ואני לא עובדת בעולים ביחד.

אברהם נגוסה: בבקשה.

יאסו זללו: שמי יאסו זללו, אני תושב ראשון לציון, חבר ועדת רווחה של העירייה.

יאסו זללו: אני שומע פה מלא-מלא תירוצים, ולא בהכרח.

יאסו זללו: באמת שרוצים ליישם.

יאסו זללו: אני עוקב אחרי החוק.

יאסו זללו: אגב, הייתי בתחילת החוק עם חברי ליאור, עוד כשחוקקו את החוק, הייתי פה בכנסת.

יאסו זללו: מאז שמעתי רק על חברה אחת שעושה באמת, כדי ליישם את החוק - חברת חשמל, ואלטע.

יאסו זללו: אני רואה את הנתונים, יישר כוח, אבל כל שאר ממשרדי הממשלה, החברות הציבוריות – בכלל, רציתי לדבר על הרשויות המקומיות.

יאסו זללו: לגבי הרשויות המקומיות, אני הייתי בפגישה לפני שבועיים עם ראש עיריית ראשון לציון.

יאסו זללו: דיברתי אתו על חוק ייצוג הולם.

יאסו זללו: לכאורה, לפי כל המדד, זה נראה שהם עומדים בכמות, אבל לא באיכות.

יאסו זללו: כולם שם פקחים, ואף אחד לא נמצא – אני רוצה לראות מנהלי אגפים, אני רוצה לראות סמנכ"לים.

יאסו זללו: בעדה הזאת יש אנשים מוכשרים, שהם כן יכולים לתרום.

יאסו זללו: לגבי הרשויות המקומיות, ואני בדגש עליהן, אני מציע לוועדה, וגם הצעתי את זה לראש העירייה, לשים משקיף מטעם חוק ייצוג הולם בכל ועדת מכרזים ובכל עיר ועיר.

יאסו זללו: מה זאת אומרת – ועדת מכרזים שמתכנסת ראשון לציון, שיהיה שם משקיף של חוק ייצוג הולם.

יאסו זללו: פה גם יצרת משרה, וגם יש אכיפה.

יאסו זללו: כלומר הוא יכול לבוא ולהעיר הערות, ולאכוף את זה.

יאסו זללו: זאת הצעתי לוועדה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: רכבת ישראל, בבקשה, בקצרה.

<שלומית פרימן: שלומית פרימן, אני מנהלת גיוס ברכבת.

<שלומית פרימן: לנו יש 1.7% - כולם ברכבת, לא עובדי קבלן.

<שלומית פרימן: בכללם רובם במקצועות הליבה של הרכבת, אם זה נהגי רכבות, פקחים, מהנדסים והנדסאי חשמל ומכונות.

<שלומית פרימן: יש לנו גם עובדים שהם אקדמאיים, אם זה עורכי דין, כלכלנית ומהנדסים.

<שלומית פרימן: יש עורך דין אחד.

<אביבית קבדה: לפני חודש נקלט.

אברהם נגוסה: גם זה בסדר.

<אביבית קבדה: לא, אנחנו רק עוקבים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נתיבי ישראל, בבקשה.

<רקפת לוי: שמי רקפת לוי, ואני ממלאת מקום סמנכ"ל משאבים ומינהל בנתיבי ישראל, מע"צ, ולי יש בשורות טובות.

<רקפת לוי: אנחנו בשנים 2015-2014 קלטנו שלוש עובדות חדשות, אחת ב-2014, מתוך 350 עובדים.

אברהם נגוסה: שלוש?

אברהם נגוסה: מאז יצא החוק, 2011, שלושה עובדים.

<רקפת לוי: כן.

<רקפת לוי: שלוש עובדות חדשות, ביניהן רכזת חוזים והתקשרויות, ב-2014, עוד רכזת חוזים והתקשרויות, ומתמחה ללשכה המשפטית.

<רקפת לוי: שלוש העובדות הן אקדמאיות, ואנחנו מייעדים משרות לייצוג הולם.

<איציק יצחק דסה: זה לא נחשב- - -

<רקפת לוי: אבל תמיד יכולים להמשיך אחר כך ללשכה המשפטית.

<איציק יצחק דסה: אבל כרגע היא לא במניין.

אברהם נגוסה: כיוון שאין לנו זמן, איציק, אני מבקש.

<רקפת לוי: אנחנו מייעדים משרות לייצוג הולם.

<רקפת לוי: כשאומרים: ייצוג הולם, זה לא רק העדה האתיופית – כמובן, ערבים, דרוזים, בעלי מוגבלויות וכו'.

<רקפת לוי: מתחילת השנה מתוך 17 משרות, חמש מהן ייעדנו לייצוג הולם, במהלך שבעת החודשים האחרונים.

<רקפת לוי: שניים מהם מהעדה האתיופית.

<רקפת לוי: לנו יש החלטת דירקטוריון, שאומרת ש-10% מקליטת העובדים בשנה יהיו בייצוג ההולם, אז כבר שבעה חודשים.

<רקפת לוי: עד סוף השנה אני מקווה שנעמוד ביעד.

<רקפת לוי: תהיו אתנו בקשר, ותעקבו.

<רקפת לוי: אנחנו בשיתוף פעולה כבר בתהליך הגיוס עם עולים ביחד, העמותה שעוסקת במצוינות.

<ליאור אבבה: חברת כוח אדם יוצאי אתיופיה.

<אביבית קבדה: עולים ביחס מסייעים בהשמה, אז מה הבעיה?

<קריאה: זאת ועדת עולים ביחד?

<רקפת לוי: אנחנו פונים בפנייה ייעודית לעמותה שאנחנו יודעים שיכולים לשלוח לנו קורות חיים לאקדמאיים.

<רקפת לוי: זו היתה המטרה.

<רקפת לוי: אנחנו פונים לעוד עמותות.

<רקפת לוי: אנחנו מקווים להמשיך ולהגדיל את קליטת יוצאי העדה בנתיבי ישראל.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: רשות הדואר, בבקשה.

<שמואל קוניק: שלום לכולם, אדוני היושב-ראש.

<שמואל קוניק: שמי שמואל קוניק, עורך דין, מנהל מחלקת לענייני עובדים באגף במשאבי אנוש.

<שמואל קוניק: כפי שידוע לכם, ואם לא – אחדש לכם: הדואר נמצא בתקופה קשה, גם תפעולית וגם כלכלית-פיננסית.

<שמואל קוניק: נחתם הסכם קיבוצי לאחרונה, הסכם התייעלות והבראה, שתוך ארבע שנים ועד 2018 בעצם, מצבת כוח האדם תקטן עד 5,000 עובדים.

<שמואל קוניק: היום אנחנו נמצאים ב-6,200 עובדים, וזה יורד כל חודש – עוזבים את החברה אנשים.

<שמואל קוניק: בנוסף, החלק המכריע של עובדי חברת הדואר אלה עובדים תפעוליים, לא עובדי מטה.

<שמואל קוניק: בעובדים תפעוליים אנחנו כוללים דוורים, עובדי מיון, עובדי אשנב וכדומה.

<שמואל קוניק: נכון להיום בחברת הדואר מועסקים 93 מבני העדה האתיופית.

<שמואל קוניק: באחוזים זה נושק ל-1.5% מ-6,200 העובדים.

<שמואל קוניק: ההתפלגות שלהם היא עובד אחד מנהל תחום העברת דואר.

<שמואל קוניק: מנהל תחום בשירות המדינה ואצלנו זה תפקיד ברמה גבוהה מאוד, מתחת לסמנכ"ל בעצם, עוד עוזר בכיר בנושא של מפקח מכתבים רשומים, שני עוזרים, לא עוזרים בכירים, שזה גם תפקיד ברמה די גבוהה, עוזר הפעלה ועוזר תפעולי, והשאר אלה עובדים תפעוליים, שמדברים על נהגים, על עובדי שיקוף, שמשקפים את הדואר, מאבטח כספים, מוקדנים, פועלים במיון, עובדים באשנב ודוורים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: שושנה בן-דור, מנכ"לית- - -

<שושנה בן-דור: תודה רבה.

<שושנה בן-דור: אני ממש אקצר.

<שושנה בן-דור: קודם כל, אני חושבת שדיוני המעקב האלה חשובים ביותר.

<שושנה בן-דור: שנית, כולנו שמענו על עולים ביחד, ואני באמת מברכת אותם על הפעילות שלהם.

<שושנה בן-דור: יחד עם זאת, לארגון שלנו, ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה, מאז 1987 יש תוכנית למתן מלגות לאקדמאיים.

<שושנה בן-דור: כבר יש לנו משהו בסביבות 2,600 בוגרים, כמעט כולם אקדמאיים, וברור שכאשר סיימו, אנחנו ליווינו אותם בציפייה שייקלטו לפי הכישורים המקצועיים שלהם בכל התחומים.

<שושנה בן-דור: יש מבחר רב של תחומים.

<שושנה בן-דור: נוכל גם לספק מתוך המידע שיש לנו מידע על כמה בוגרים אצלנו, ואם כבר לנו יש 2,600, זה אומר שסך הכול יש הרבה מעל 3,000 בעלי תואר מהקהילה.

<שושנה בן-דור: אנחנו נשמח לקבל פניות כדי להנגיש, אם יש מכרזים, נשמח לקבל את לשון המכרז, ולהנגיש את הבקשה גם לקהל שלנו.

<שושנה בן-דור: יש לנו לפחות אלף מיילים עדיין פעילים.

<שושנה בן-דור: לא כל המיילים שלנו עדיין פעילים, אבל נשמח.

<אליעזר יפה: יש לך רשימה של כל ה-3,000?

<שושנה בן-דור: את כל השמות – כן.

<שושנה בן-דור: רק כאלף, יש לנו המיילים הפעילים שלהם, אבל גם זה משהו.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: הוועדה מביעה אכזבה מיישום החוק, שהוא לוקה בחסר.

אברהם נגוסה: לכן הוועדה קוראת למשרד הפנים, להתקין תקנות ליישום החוק, ולמרכז השלטון המקומי, לחדד בפני הרשויות המקומיות את העובדה, כי קיימת חובה אקטיבית בחוק לייצוג הולם, וכי יש לפרסם מכרזים ייעודיים עבור יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: הוועדה קוראת לרשות החברות, לרכז את כל הנתונים מהחברות הממשלתיות, ולהעבירם בהקדם לוועדה, כי לא קיבלנו דוח.

אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשרד המשפטים ולמשרד הכלכלה, להגדיל משמעותית את תקני הנציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה כדי לאפשר לה לפעול ליישום חקיקה ומניעת אפליה.

אברהם נגוסה: במושב הבא - אנחנו לא נקבע תאריך היום – אבל במושב הבא נקיים דיון מעקב נוסף, כי אנחנו לא נעזוב את העניין, לא נחכה שנה.

אברהם נגוסה: אני אומר לכם, אנחנו נזמין את זה אחרי שהכנסת חוזרת.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לעקוב אחרי העניין.

אברהם נגוסה: אנחנו לא רוצים לוותר בנושא הזה, כפי שאמרתי.

אברהם נגוסה: אני קורא לארגון טבקה, גם לנציבות וארגונים אחרים, להפנות תלונות ספציפיות לנציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה.

אברהם נגוסה: הוועדה מחזקת את פעילות ה-EQUAL OPPORTUNITIES, וקוראת לו להמשיך את המעקב החשוב.

אברהם נגוסה: חשוב מאוד, להביא את הנתונים, לבדוק בכל חברה, ולהביא לנו, כמו שהצגת לנו עכשיו.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב לנו.

אברהם נגוסה: אנחנו מחזקים את עבודתכם.

אברהם נגוסה: תודה רבה על ההשתתפות, הישיבה נעולה.