ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 29, 2015-07-01 09:30

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מתנצל על האיחור.

משה גפני: לא כל כך תלוי בי, אבל אני מתנצל בפניכם.

משה גפני: אנחנו היום נדון בתקנות מכוח חוק ניירות ערך.

משה גפני: יש לנו שמונה תקנות.

משה גפני: טוב, אז אנחנו נעשה את זה מהר היום, אם אין בעיות.

משה גפני: אם יש בעיות אז אנחנו נעצור.

משה גפני: התקנות הראשונות זה תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומיידים) (תיקון), התשע"ה-2015 (הקלות בפיתוח שוק ההון).

<שרה קנדלר: בוקר טוב.

<שרה קנדלר: שרה קנדלר, הרשות לניירות ערך.

<שרה קנדלר: בישיבה הקודמת, בשבוע שעבר, עשינו הסבר.

<שרה קנדלר: אז אפשר להתחיל להקריא או שצריך עוד פעם?

<אייל לב ארי: תסבירי.

משה גפני: רגע.

משה גפני: זה הפרק - - -

<שרה קנדלר: על ההקלות, על ההקלות בדיווחים.

משה גפני: שאמרנו להביא את הכול אחרי זה ביחד.

<שרה קנדלר: נכון.

<קריאה: כן.

<שרה קנדלר: נכון.

משה גפני: אז סידרתם את זה וזה בסדר?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: כן.

משה גפני: טוב.

משה גפני: תסבירו ונראה - - -

<שרה קנדלר: אוקיי.

<שרה קנדלר: אנחנו עדיין במסגרת סדרת ההקלות שהתחלנו בכנסת הקודמת.

<שרה קנדלר: היום אנחנו מדברים על הקלות בתחום של הדיווחים או יותר נכון: פיתוח שוק בתחום אופני הצעה לציבור.

<שרה קנדלר: אנחנו נתחיל עם הדיווחים.

<שרה קנדלר: התקנות האלה – אנחנו מציעים כמה הקלות.

<שרה קנדלר: ההקלה הראשונה היא על הנושא של האפשרות של הכללה על דרך של הפנייה.

<שרה קנדלר: היום אפשר להפנות רק מדו"ח גדול לדו"ח קטן.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, מדו"ח שנתי לרבעוני או מרבעוני למיידי.

<שרה קנדלר: אנחנו נאפשר הפנייה מכל דו"ח אחד לכל דו"ח אחר.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, גם אפשר להפנות מדו"ח מיידי לדו"ח מיידי וכדומה.

<שרה קנדלר: עוד בתקנה הזאת: אנחנו מצמצמים.

<שרה קנדלר: יש פה עניין שמי שהורשע בשלושת השנים שקדמו ליום הדו"ח לא יכול להשתמש בהפנייה.

<שרה קנדלר: אנחנו מצמצמים את העניין הזה, שזה רק יהיה בהרשאות בנושא דיווח, ורק לגבי נושאי משרה.

<שרה קנדלר: זה תקנה 5.

<שרה קנדלר: תקנה 10 – יש בה עניין שדיברנו עליו גם בפעם שעברה, שהוא לא הקלה אבל הוא חוב שלנו לוועדת השרים בנושא דיווח על תרומות.

<שרה קנדלר: כדי שיהיה גילוי על איזה תרומות בעלי שליטה נותנים באמצעות התאגיד.

משה גפני: אתם לא רציתם לשים את זה?

משה גפני: זה רק היה בגלל ועדת השרים?

משה גפני: מה - - -?

<שרה קנדלר: זה קרה במקביל.

<שרה קנדלר: זה קרה ואנחנו פשוט אמרנו שאין צורך לתקן את החוק כי אנחנו עושים את זה בתקנות ממילא.

<שרה קנדלר: לא יודעת אם היינו מביאים את זה במסגרת ההקלות, אבל כבר עשינו עכשיו את התיקון אז הכנסנו עכשיו.

משה גפני: אבל אתם גם סבורים כך.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: כן.

משה גפני: מה זה, זו הייתה הצעת חוק פרטית או?

<שרה קנדלר: כן.

משה גפני: של מי?

<שרה קנדלר: חבר הכנסת נחמן שי.

משה גפני: והסיכום היה שזה יהיה בתקנות שאתם תביאו.

<שרה קנדלר: שזה יהיה בתקנות.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: כן.

משה גפני: הוא הסכים לזה, חבר הכנסת נחמן שי?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: זה קיבל אישור של ועדת השרים.

<שרה קנדלר: לא, הוא לא היה בעצם.

<שרה קנדלר: זה קיבל אישור של הממשלה בוועדת השרים.

משה גפני: לא, הממשלה זה משהו אחר.

משה גפני: אבל - - -

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: לא יודעת.

משה גפני: את לא יודעת.

<אילן פלאטו: אדוני היושב-ראש, אין מתן בסתר וכאלו?

<אילן פלאטו: זה לא חל פה?

<שרה קנדלר: הוא יכול לתת בסתר בעצמו, לא באמצעות תאגיד.

<אילן פלאטו: אין איזו מצווה של מתן בסתר, משהו?

<אילן פלאטו: אני לא יודע, של - - -

משה גפני: כן, אבל זה לא המקרה, אני חושב.

<שרה קנדלר: זה לא המקרה, כי זה באמצעות התאגיד.

<אילן פלאטו: בסדר.

<אילן פלאטו: נו, עדיין - - -

משה גפני: שהתאגיד ייתן מתן בסתר?

משה גפני: לא.

משה גפני: מה פתאום.

משה גפני: מה?

משה גפני: למה?

<אילן פלאטו: כן.

<אילן פלאטו: לא הכול צריך לספר.

משה גפני: על כמה צריך לדווח?

<שרה קנדלר: מעל 50 אלף שקל.

משה גפני: מעל 50 אלף שקל?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: שזה כבר תרומה משמעותית, ולכן נראה לנו שיש מקום שהציבור יידע על כך.

מיקי לוי: אתה מבין מה זה פתח - - - פותח, הבקשה הזו.

<אילן פלאטו: אבל זה גם סוגר פתחים.

מיקי לוי: לא, זה לא סוגר פתחים.

<אילן פלאטו: זה גם סוגר פתחים.

מיקי לוי: אני חושב בראש של רשות המיסים – זה לא סוגר פתחים.

<אילן פלאטו: מיסים?

מיקי לוי: בטח.

<אילן פלאטו: מיסים – אין פה בעיה.

<אילן פלאטו: תרומה היא תרומה.

<אילן פלאטו: בין אם היא בסדר או לא בסדר היא תרומה.

מיקי לוי: לא, אין בעיה – קבל פטור על השולחן.

מיקי לוי: קבל פטור על השולחן.

<אילן פלאטו: מבחינת מיסים אין בעיה.

<ענת פילצר: לא, ממילא זה לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.

מיקי לוי: אבל למה זה צריך מתן בסתר?

מיקי לוי: למה?

<ענת פילצר: זה לא בסתר בהיבט המיסויי, זה בסתר - - -

מיקי לוי: גוף שייתן למישהו לא הולך ומפרסם את זה ברשומות: נתתי.

מיקי לוי: מה?

מיקי לוי: אני בעד סדר וחוק.

<שרה קנדלר: אז זה הדיווח.

משה גפני: איפה הוא צריך לפרסם?

<אילן פלאטו: אני אומר:

<אילן פלאטו: בסופו של דבר מי שייפגע זה לא החברות, מי שייפגע זה הרבה פעמים אלו שמקבלים - - -

משה גפני: מה?

<שרה קנדלר: בדו"ח מיידי שהוא מגיש - - -

<קריאה: לא, לא, בדו"ח השנתי.

<שרה קנדלר: הדו"ח השנתי, סליחה, לא המיידי.

משה גפני: לא, אז זה לא.

<אילן פלאטו: אני אומר: החברות לא ייפגעו.

משה גפני: אתה אומר דבר נכון:

משה גפני: אדם רוצה לתת מתן בסתר מכספו הפרטי, זה בסדר גמור.

משה גפני: ולהיפך, יש רבים שעושים את זה.

משה גפני: הם לא רוצים שיפרסמו את השם שלהם.

מיקי לוי: יבורכו.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: זה מתן בסתר.

משה גפני: מדובר פה על תאגיד.

משה גפני: התאגיד הזה הוא גם לא צריך ללכת ולכתוב את זה בעיתונים ובטלוויזיה.

משה גפני: הוא צריך לפרסם את זה בדו"חות.

משה גפני: הרי איפה יצא 50 אלף שקל?

משה גפני: לאן זה הלך?

משה גפני: הוא צריך לפרסם את זה בדו"ח.

משה גפני: אני לא חושב שזה.

משה גפני: לא, בגלל שאני לקחתי את ההערה שלך לתשומת ליבי, התחלתי לחשוב אולי אני פה טועה.

משה גפני: אני חושב שלא, אבל איפה.

משה גפני: זה תאגיד.

משה גפני: אדם פרטי יכול לתרום 10 מיליון שקלים.

משה גפני: הוא רוצה לתרום את זה בסתר.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: זה להיפך.

משה גפני: זה לא המקרה.

<שרה קנדלר: אוקיי.

<שרה קנדלר: ההקלה הבאה היא בתקנה 30, שזה מועדי הדיווח המיידי.

<שרה קנדלר: הדיווח המיידי שהוא אמור להיות מיידי.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, בזמן קצר אחרי שהאירוע קורה.

<שרה קנדלר: היום הוא צריך להגיש אותו – כל אירוע שנודע עד השעה 9:30 הוא צריך להגיש אותו עד הצהריים, ואם הוא נודע אחר כך הוא מגיש אותו בתחילת היום העוקב.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים לרווח את הזמן כדי שאם, למשל, יש מידע שמגיע בשעות הערב, שיהיה להם יותר זמן.

<שרה קנדלר: בעצם, ההקלה הרצינית היא שאם מגיע לך מידע אחרי השעה 17:00, אתה יכול להגיש אותו בשעה 13:00 ולא ב-9:30 בבוקר.

<שרה קנדלר: זה תקנה 30.

<ענת פילצר: הניסוח שלה לא ברור.

<שרה קנדלר: למה הוא לא ברור?

<ענת פילצר: לא ברור מה קורה עד 9:30, ואפילו לא ברור מה קורה מ-17:00 ואילך.

משה גפני: לא, לא הבנו.

<ענת פילצר: עורכת הדין ענת פילצר, באת כוח איגוד החברות הציבוריות.

<ענת פילצר: הניסוח של התקנה, כמו שהוא היום מובא, לא עולה בקנה אחד עם דברי ההסבר.

<שרה קנדלר: למה?

<ענת פילצר: כי יכול להיות שזה, את יודעת, טעות סופר, אבל - - -

<קריאה: את יכולה לפרט מה לא מסתדר?

<שרה קנדלר: מה לא מסתדר?

<שרה קנדלר: מה לא ברור?

<ענת פילצר: בואו נאמר ככה: קודם כל, לא ברור מה קורה עד 9:30.

<ענת פילצר: מתקנה 2 זה לא לגמרי מובהק שאם זה עד 9:30 אני מדווחת ביום שלאחר מכן - - -

<קריאה: לא - - -

<שרה קנדלר: למה לא? זה כתוב.

<קריאה: - - - כתוב ביום הקרוב.

<שרה קנדלר: זה כתוב.

<ענת פילצר: זה לא מספיק ברור.

<ענת פילצר: זאת אומרת, תנסו להבהיר את הנוסח כדי שלא - - -

<שרה קנדלר: לא, אבל אנחנו חושבים שזה ברור.

<שרה קנדלר: אז תגידי איך היית מנסחת שזה יהיה ברור.

<ענת פילצר: בואו נאמר ככה: "משנודע לתאגיד" – מה זה "במועד אחר"?

<ענת פילצר: במועד אחר הכוונה היא עד 9:30, נכון?

<שרה קנדלר: לא.

<אמיר וסרמן: לא.

<אמיר וסרמן: בעצם, הסעיף הראשון מדבר על אם נודע לתאגיד בין השעות 9:30 ל-17:00 ביום מסחר, ואז הוא צריך לדווח עד השעה 9:30 ביום שאחרי.

<אמיר וסרמן: הסעיף השני מדבר: אם נודע לתאגיד בכל מועד אחר.

<אמיר וסרמן: זה יכול להיות בשעות הערב, וזה יכול להיות גם בשעות הבוקר.

<ענת פילצר: אז הכוונה היא מ-17:00 ואילך.

<שרה קנדלר: בדיוק.

<ענת פילצר: של אותו יום.

<אילן פלאטו: עד 9:30 ביום שלמחרת.

<ענת פילצר: עד - - -

<שרה קנדלר: עד הבוקר - - -

<אמיר וסרמן: עד 9:30 של יום המסחר הבא.

<שרה קנדלר: בדיוק.

<ענת פילצר: אוקיי.

<אילן פלאטו: אז למה לא תכתבו את זה במפורש?

<ענת פילצר: פשוט תכתבו את זה.

<שרה קנדלר: זה כתוב.

<אמיר וסרמן: זה כתוב.

<שרה קנדלר: זה כתוב.

<ענת פילצר: לא - - -

<אילן פלאטו: לא, "כתוב זמן אחר".

<אילן פלאטו: תכתבו - - -

<ענת פילצר: "זמן אחר" זה לא ברור.

<שרה קנדלר: כי אחד מדבר על אירוע לאחר 9:30, לפני השעה 17:00, ופה כל מועד אחר.

<ענת פילצר: רגע.

<ענת פילצר: יש לי יום x, אוקיי?

<ענת פילצר: יום x.

<ענת פילצר: מה קורה אם נודע לי עד 9:30, אני צריכה עד 13:00?

<קריאה: כן.

<שרה קנדלר: כן.

<ענת פילצר: של אותו יום.

<שרה קנדלר: כן.

<ענת פילצר: מ-9:30 עד 17:00 – אני צריכה עד 9:30 ביום שלמחרת.

<קריאה: נכון.

<שרה קנדלר: נכון.

<ענת פילצר: מ-17:00 ואילך, אני צריכה – מתי?

<שרה קנדלר: עד 13:00.

<ענת פילצר: ביום שלמחרת.

<שרה קנדלר: נכון.

<אמיר וסרמן: יום המסחר העוקב.

<ענת פילצר: יום המסחר העוקב.

<שרה קנדלר: יום המסחר העוקב.

<אמיר וסרמן: בדיוק.

<ענת פילצר: אז פשוט תחלקו את זה לפלחים של זמן.

<ענת פילצר: אני אומרת לכם: מקריאה - - -

משה גפני: למה?

משה גפני: למה לא לכתוב את זה?

משה גפני: היא צודקת.

<חנוך הגר: בגלל שמה שהיא מציעה, אתה לא תופס חלק מהזמנים שנעלמים: סוף שבוע.

<חנוך הגר: זה לא תופס - - -

<ענת פילצר: אז תתייחס.

<ענת פילצר: אני אומרת לך: אני עוסקת בזה בפרקטיקה, לא הצלחתי - - -, לא הבנתי את נוסח - - -

משה גפני: למה לא לכתוב ברור?

משה גפני: מה זה - - -?

<חנוך הגר: לי זה ברור.

<שרה קנדלר: אפשר להוציא הבהרה אחרי שהתקנות יעברו, אבל אני חושבת שזה ברור מאליו.

משה גפני: למה אי אפשר לכתוב את זה בתקנה?

משה גפני: אני שאלתי את היועץ המשפטי אייל לב ארי למה בכלל צריך לכתוב.

משה גפני: לא משנה.

משה גפני: הבנתי שצריך לכתוב.

משה גפני: אז אם צריך לכתוב אז לכתוב ברור.

משה גפני: מה הבעיה?

משה גפני: זה לא מפריע לאף אחד, זה יכול רק לעזור.

משה גפני: אם זה לא יעזור זה גם לא יקלקל.

<שרה קנדלר: אבל זה כולל גם ימים של לא ימי מסחר.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, כל מועד אחר זה - - -

משה גפני: תכתבו.

<שרה קנדלר: להתחיל למנות את כל האופציות, אז אולי - - -

<ענת פילצר: - - -

משה גפני: מה זה "כל האופציות"?

משה גפני: כמה אופציות יש עוד?

<אמיר וסרמן: קודם כל, אנחנו לא מתנגדים להבהרות בענייני נוסח.

<אמיר וסרמן: אין כאן ויכוח מהותי.

<אמיר וסרמן: הנוסח הנוכחי שאנחנו מציעים הוא מבוסס בעצם - - -

משה גפני: היא אומרת שהיא לא מבינה.

משה גפני: אם היא לא מבינה אז יהיו אנשים שוודאי לא יבינו.

משה גפני: מה אכפת לכם לכתוב?

משה גפני: זה עוד שורה.

<אילן פלאטו: נכון.

<אילן פלאטו: ויציקו לכם בשאלות.

משה גפני: כן.

משה גפני: תכתבו, תכתבו, זה בסדר.

<אמיר וסרמן: טוב.

<אמיר וסרמן: אוקיי.

<אמיר וסרמן: אנחנו נחשוב איך להעביר את זה.

<אילן פלאטו: רגע.

<אילן פלאטו: אולי בכל זאת, גם בעניין הזה, מעבר ל-, מה שעכשיו זו הייתה רק הבהרה, אני עדיין חושב שידיעה שהגיעה; מה שהם אומרים פה, שידיעה שהגיעה מ-9:30 – צריך לדווח אותה רק ביום שלמחרת.

<אילן פלאטו: הבעיה: בבוקר, היא הגיעה ב-9:00 ולא ב-9:30 – כבר צריך לדווח אותה באותו יום וזהו.

משה גפני: מה אתה מציע לעשות?

משה גפני: - - -

<אילן פלאטו: ואני אומר: אנשים, יום העבודה מתחיל ב-8:00, למה להתחיל את זה ב-9:15?

<אילן פלאטו: ידיעה שהגיעה מ-8:00 בבוקר - - -

משה גפני: יש כאלה שמתחילים ב-7:00.

<שרה קנדלר: - - - זה שעות המסחר.

<שרה קנדלר: זה שעות המסחר.

משה גפני: המסחר.

<שרה קנדלר: זה יום המסחר.

משה גפני: כן, אין להם ברירה.

<אילן פלאטו: לא קשור.

<אילן פלאטו: אבל - - -

משה גפני: - - - אין ברירה.

משה גפני: צריך לקבוע זמן.

משה גפני: אז הם אומרים שיום המסחר מתחיל ב-9:30.

משה גפני: נכון?

<שרה קנדלר: כן.

<אילן פלאטו: זה מה שנקרא לשים איזשהו מכשול בפני עיוור.

משה גפני: לא, אבל מה אתה מציע, לכתוב זמן אחר?

משה גפני: מה - - - אותה טענה - - -

<אילן פלאטו: הם מתחילים לעבוד ב-8:00, לא ב-9:30.

משה גפני: יום המסחר הוא 9:30.

<קריאה: לא.

<אילן פלאטו: לא, אבל זה לא קשור ליום - - -.

<אילן פלאטו: ממילא, אם ידיעה מגיעה ב-9:00 - - -

משה גפני: למה כתבתם 9:30?

<שרה קנדלר: בגלל שיום המסחר מתחיל - - -

<אילן פלאטו: אבל אם הידיעה מגיעה ב-9:35, עדיין יום המסחר - - -

משה גפני: אבל גם אם תקבע 8:00, ואם זו מגיעה ב-7:55 או ב-8:05.

<אילן פלאטו: לא - - -

<שרה קנדלר: כל שעה היא, כל מועד הוא - - -

משה גפני: - - -

<אילן פלאטו: שעה סבירה שמתחילים יום עבודה.

משה גפני: לא חשוב.

משה גפני: בוא, נמשיך.

משה גפני: זה בסדר, אבל לפרט.

<שרה קנדלר: אוקיי.

משה גפני: כן.

<שרה קנדלר: טוב, אנחנו עובדים על זה.

<שרה קנדלר: תקנה 33 – יש פה הקלה לנושא הדיווח על שינויים באחזקות של בעלי עניין.

<שרה קנדלר: היום צריך לדווח על כל שינוי באחזקה בדו"ח מיידי.

<שרה קנדלר: ההקלות שעשינו הן, קודם כל, שבעל עניין שהוא נושא משרה בכירה, בעל שליטה או התאגיד, לגביהם נשאר דיווח מיידי, אבל בעל עניין מכוח אחזקה צריך לתת דיווח רק אם השינוי עולה על 2% לגבי מניות או 10% לגבי אג"ח.

<שרה קנדלר: זו ההקלה הראשונה.

<שרה קנדלר: ההקלה השנייה היא שזה חלף דו"ח המצבה החודשי יהיה דו"ח מצבה רבעוני.

<שרה קנדלר: ריווחנו את המועדים בעניין הזה.

<שרה קנדלר: הקלה נוספת בתקנה 34 מדברת על דיווח אודות מינוי וסיום כהונת נושאי משרה בכירה.

<שרה קנדלר: שוב, היום צריך לדווח בדיווח מיידי על כל מינוי וסיום של נושא משרה בחברה.

<שרה קנדלר: אנחנו צמצמנו את זה רק לגבי נושאי משרה משמעותיים ביותר בחברה.

<שרה קנדלר: לגבי כל היתר, צריך לדווח רק אם הפרישה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידי הציבור, וכל היתר צריך לדווח רק בדו"ח הרבעוני או התקופתי הקרוב.

<אילן פלאטו: אפשר הערה, אגב?

משה גפני: כן.

<אילן פלאטו: אני רוצה להסב את תשומת הלב שבמסגרת הדיווחים פה בעלי מניות צריכים לדווח על השינוי באחזקות שלהם, ונוצר מצב שיש לנו את הגופים המוסדיים, שהם גם בעלי מניות, אבל הם הרי עוקפים אותך, הרי אצלם הכול הולך ישירות, לא עוברים בוועדת הכספים והם לא מדווחים.

<אילן פלאטו: הם מדווחים רק אחרי זהו ואתה כמעט לא יודע.

<אילן פלאטו: נוצר מצב שהחברה לא יודעת מה מצב בעלי המניות שלה.

<אילן פלאטו: אפילו כשהיא באה לעשות אסיפה כללית ובהצבעה היא עדיין לא יודעת מי בדיוק כל בעלי המניות שלה מקרב המוסדיים.

<אילן פלאטו: אני פונה לרשות לניירות ערך: למה לא לחייב גם את המוסדיים?

<אילן פלאטו: לא על כל שבריר אחוז, אבל מוסדי שיש לו איזושהי אחזקה: 0.5% או משהו, שידווחו גם כן.

<אילן פלאטו: אתה יודע מה, אפילו לא במיידי – פעם בחודש, פעם ברבעון, אבל שהחברה תדע מה קורה עם, מי בעלי המניות שלה.

משה גפני: תגובה.

<אמיר וסרמן: אז אני אסביר: אני חושב שזה לא מדויק.

<אמיר וסרמן: בעצם חוק ניירות ערך קובע כבר היום, ויש גם תקנות מכוחו שמסדירות את זה, שכאשר קמה לחברה חובת דיווח, בעל העניין – לא משנה אם הוא מוסדי או כל גוף אחר – חייב להעביר לחברה הודעה בכתב בזמן שיאפשר לה לדווח.

<ענת פילצר: - - -

<אילן פלאטו: אבל זה רק מעל 5%, לא?

<אמיר וסרמן: בוודאי.

<שרה קנדלר: נכון - - -

<אילן פלאטו: בסדר, אבל המוסדיים לא מחזיקים כאלו היקפים.

<אמיר וסרמן: לא, בוודאי שיש מוסדיים שמחזיקים מעל - - -

<אילן פלאטו: יש בודדים, אבל רוב המוסדיים מחזיקים 1%, 2%, 3%.

<אמיר וסרמן: לא, אבל חובת הדיווח היא חלה רק אם אתה נושא משרה בחברה, בעל שליטה בה או בעל עניין, כשההגדרה היא מעל 5%.

<אמיר וסרמן: אין לנו כוונה כאן, במסגרת ההקלות, להחמיר את חובת הדיווח ולהפחית את שיעור האחזקות שנדרש.

<אילן פלאטו: לא, לא להפחית פה, אבל מבחינת גופים מוסדיים שהם יהיו כמו במעמד של בעל שליטה או כמו במעמד של - - -

משה גפני: מר אילן פלאטו, אנחנו לא - - -.

משה גפני: אתה רוצה, נעלה את זה לדיון באיזשהו דיון כללי, אבל לא במסגרת ההקלות פה.

<אילן פלאטו: כן.

<אילן פלאטו: טוב, הם לא מגיעים אליך, לוועדת הכספים, אז זו בעיה.

משה גפני: בסדר, אפשר להביא אותם.

<שרה קנדלר: הקלה נוספת זה תקנה 36 – דיווח אודות משא ומתן.

<שרה קנדלר: אנחנו, היום, המצב החוקי, כל תאגיד צריך לדווח כבר בשלב של המשא ומתן על הסכם מהותי.

<שרה קנדלר: יש להם אפשרות לעכב את המידע אם קיים חשש שהפרסום עלול למנוע את השלמת העסקה או להרע את התנאים שלה.

<שרה קנדלר: אנחנו יודעים שיש בעיה לפעמים לדעת אם אתה נכנס לגדר הסעיף או לא.

<שרה קנדלר: אז לכן ההקלה שנתנו פה, שאפשר לעכב באופן מוחלט, ללא הגבלת נסיבות, את הנושא של המשא ומתן, ואז הם כבר לא יצטרכו להתלבט אם יש להם זכות עיכוב או אין להם זכות עיכוב.

<שרה קנדלר: ולגבי האירועים האחרים: זה נשאר כמו שקבוע היום בתקנות.

משה גפני: טוב.

<ענת פילצר: רגע, יש לי שאלה.

<ענת פילצר: האם אפשר?

<שרה קנדלר: כן.

<ענת פילצר: קודם כל, אני לא מבינה, את מתכוונת אך ורק למשא ומתן?

<ענת פילצר: זאת אומרת, אם הגעתי להסכם מקדים, נגיד - - - שנחתמו.

<שרה קנדלר: זה כבר משהו אחר.

<ענת פילצר: אני מחויבת בדיווח?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אלא אם כן את נכנסת לחריג האחר.

<ענת פילצר: זאת אומרת, רק המשא ומתן - - -

<שרה קנדלר: נכון.

<ענת פילצר: הבנתי.

<ענת פילצר: עכשיו, את יכולה להסביר לי, כי אני לא הצלחתי להבין את הלוגיקה, איך זה עולה בקנה אחד עם ההרחבה שלכם אחר כך בתוספת החמישית, שמתייחסת לשלבי ההתקשרות בהסכם מקדים, שהייתה עד היום חובת דיווח מצומצמת והרחבתם אותה מאוד?

<ענת פילצר: לא הבנתי את הלוגיקה, שמצד אחד יש לי גזר ומצד שני יש לי מקל.

<אמיר וסרמן: אין כאן מקל.

<אמיר וסרמן: בעצם, התוספת מבהירה: אם אתה מדווח על הסכם מקדים, מה אתה צריך לכלול.

<אמיר וסרמן: גם היום וגם אחרי שיש לנו את ההקלה יכולים להיות מצבים שבהם תידרש לדווח על הסכם מקדים.

<אמיר וסרמן: ובעצם התוספת מבהירה מה הנתונים שצריך לתת במקרה כזה.

<ענת פילצר: אז אם כבר, אם אני מבינה, עכשיו אני באמת אומרת לכם, למה אתם רואים במצב שבו אני חתומה על M.O.U.

<ענת פילצר: או L.O.I., שיכול להיות מותנה בהרבה מאוד דברים, שכל מה שיש לו זה בסך הכול הצהרת כוונות, למה אני מחויבת בדיווח על דבר כזה, כשסביר מאוד להניח שזה יחסית שלב - - - מאוד של - - -?

<אמיר וסרמן: לא.

<אמיר וסרמן: אז אנחנו הבהרנו שאנחנו מבחינים בין הסכם שהמטרה שלו היא כניסה למגעים, כניסה למשא ומתן, למשל: הסכם סודיות שחותמים עליו בפתח המשא ומתן, לבין ההסכם עצמו, שבעצם זו כבר ההתקשרות.

<אמיר וסרמן: היא לפעמים באמת מותנית בתנאים נוספים, למשל: אישור ההגבלים או אישורים חיצוניים אחרים, אבל זו כבר ההסכמה עצמה בין הצדדים, ואז, מבחינתנו, אמורה להיפתר בעצם הבעיה של החברה, החשש שלה, שהמשא ומתן יסוכל כתוצאה מהגילוי.

<אמיר וסרמן: ואם הוא עדיין יסוכל, בכל מקרה יש לה את הפטור השני, של הסעיף שהוא קיים כבר היום, שבעצם אם הגילוי יסכל את העסקה היא עדיין יכולה לא לגלות.

<ענת פילצר: זאת אומרת שאם אני מבינה את דבריך נכון: יש מסמכים מקדימים, שאתה קורא להם, שגם על אף החתימה שלי עליהם, מבחינתך לא קמה לי חובת דיווח, וזה מנוסח התקנות לא עולה.

<ענת פילצר: להיפך.

<קריאה: זה עולה.

<אמיר וסרמן: למה?

<אמיר וסרמן: זה עולה.

<ענת פילצר: לא עולה.

<קריאה: - - - השני.

<ענת פילצר: לא.

<ענת פילצר: מנוסח התקנות, למשל: N.D.A. – הרגע זה נאמר, זה הסכם סודיות – זה משהו שאם אני חותמת עליו אני לא מחויבת בדיווח - - -

<אמיר וסרמן: אז, קודם כל, אני חושב שיכול להועיל לעקוב אחרי הפרסום שלנו על הערות סיווג, כי אנחנו בדיוק התייחסנו לסוגיה הזו שעלתה בהערות סיווג, ולצורך זה גם הגדרנו מהו הסכם מקדים.

<אמיר וסרמן: עכשיו, הגדרנו שהסכם מקדים זה הסכם עקרונות, מזכר הבנות, זכרון דברים או הסכם בעל אופי דומה, בין בכתב ובין בעל פה, והסיפא: הכולל את הסכמות הצדדים לעיקרי תנאי העסקה.

<ענת פילצר: ואיפה זה כתוב?

<שרה קנדלר: בסיפא, בסיפא.

<אמיר וסרמן: בהגדרה שאת הפנית אליה קודם, בתוספת החמישית.

<אמיר וסרמן: והמשמעות היא ש-N.D.A. לא נכנס כאן בבירור, ואנחנו גם הסברנו את זה בדברי ההסבר כשפרסמנו את התיקון להערות הסיווג.

<ענת פילצר: אז אולי תעשו איזשהו reference לתוספת החמישית, לתקנות העיקריות, כי קשה להניח את האנלוגיה הזאת.

<ענת פילצר: - - - פשוט תשימו את ההסכם המקדים בתוך התקנה העיקרית.

<ענת פילצר: כי בסוף, אם אני לא מגיעה לחובת דיווח, אני לא אגיע לקרוא את התוספת.

<אמיר וסרמן: אני לא חושב.

<אמיר וסרמן: גם היום נחתמים N.D.A..

<אמיר וסרמן: כמעט בכל יום יש חברות שחותמות על N.D.A. וזה לא נושא שמדווח.

<אמיר וסרמן: אין תפיסה של החברות שהן צריכות לדווח את זה, ואנחנו אומרים כאן באופן ברור שלא צריך לדווח על התקשרות בהסכם סודיות כשנכנסים למשא ומתן.

<ענת פילצר: לא, - - - הוא פתח, בדרך כלל, להגדיל את זה.

<ענת פילצר: וזאת הבעיה.

<אמיר וסרמן: נכון.

<אמיר וסרמן: נכון.

<ענת פילצר: להגדיל את זה.

<ענת פילצר: כי הבעיה שעד היום לא היה פתור.

<אמיר וסרמן: לא, זה פתור גם היום.

<אמיר וסרמן: אין אף חברה שמדווחת על זה, אין אף דרישה שלנו לדווח.

<אמיר וסרמן: אני חושב שהנוסח כאן אפילו מבהיר שזה לא נחשב הסכם מקדים, כפי שאנחנו - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: רגע, את לא אוהבת את התקנות האלה?

<ענת פילצר: לא, אני מאוד אוהבת אותן.

<ענת פילצר: באופן יחסי, כן?

<ענת פילצר: אתה יודע, מעט מדי ומאוחר מדי, אבל אני פשוט חושבת שזה לא ברור.

<ענת פילצר: אני קראתי - - -

משה גפני: בגלל שזה כבר היה בישיבה הקודמת.

משה גפני: מה שאנחנו חוזרים לתקנות האלה זה בגלל סעיף 33, ששם היה, אז אני אמרתי: אז את הכול נביא יחד.

משה גפני: אבל זה כבר היה בישיבה הקודמת, הסיכומים האלה היו.

<אילן פלאטו: כן, אבל אני גם הערתי בישיבה הקודמת שמכיוון שלא היו עדיין דברי הסבר והם רק פורסמו עכשיו, והיה קשה עדיין להבין משם - - -

<שרה קנדלר: הם פורסמו לפני חודשים רבים-רבים מאוד.

<אילן פלאטו: כן.

<אילן פלאטו: היה לנוסח הישן, לא - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: אוקיי.

משה גפני: יש עוד דברים?

<שרה קנדלר: - - - רק להקריא.

משה גפני: תקריאי, בבקשה.

משה גפני: <תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומיידים) (תיקון), התשע"ה-2015 (הקלות בפיתוח שוק ההון)>

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 5א: 1.

<שרה קנדלר: תקנה 5א לתקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומיידים), התש"ל-1970 (להלן – התקנות העיקריות) – (1) "בתקנת משנה (א), במקום "לדו"ח רבעוני או לדו"ח מיידי שהגיש התאגיד כפי שפורסמו באמצעות דיווח אלקטרוני והוגשו" יבוא "לאותם פרטים כפי שפורסמו באמצעות דיווח אלקטרוני בדו"ח או בתשקיף שהגיש התאגיד""; (2) בתקנת משנה (ב), במקום "ליום הדו"ח הורשעו הוא או בעל שליטה בו או נושאי משרה בו בעבירה לפי החוק" יבוא "ליום פרסום הדו"ח הורשעו הוא, או נושא משרה בו בעבירה לפי החוק הנוגעת להפרת חובת דיווח החלה עליו".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 10: 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 10(ב)(6) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "עלה היקף תרומות התאגיד לגוף מסוים על חמישים אלף שקלים חדשים בשנת הדיווח, יפורטו גם טיב הקשרים, אם קיימים, בין מקבל התרומה ובין החברה, דירקטור, מנהל כללי, בעל השליטה בה או קרובו;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 30: 3.

<שרה קנדלר: בתקנה 30(ב) לתקנות העיקריות – (1) במקום פסקה (1) יבוא: "השינוי המצטבר" - השינוי שחל בהחזקות בעל העניין מאז הגשת דו"ח לפי תקנת משנה (ב), (ג) או (ה), המאוחר שבהם.

<שרה קנדלר: (5) דרך השינוי – רכישה, מכירה, לרבות מכירה בחסר, חתימה על כתב השאלה, קיטון עקב פדיון חלקי או מלא של תעודות התחייבות, המרה או שינוי אחר; (6) אם השינוי בדרך של רכישה או מכירה, לרבות מכירה בחסר – אם נעשה תוך כדי מסחר בבורסה, או מחוץ לבורסה, וברכישה מהנפקה – אם ההנפקה הייתה לציבור או בדרך של זכויות; (7) מספר ניירות הערך שהוחזקו לפני השינוי ואחריו ושיעורם מסך כל ניירות הערך מאותו סוג; (8) המחיר שלפיו נעשה השינוי וסך כל התמורה הכספית; לא שולם המחיר כולו או מקצתו במועד השינוי, יצוין התאריך שבו אמור להשתלם המחיר או יתרתו; לא בוצע תשלום במועד שנקבע, יוגש דו"ח מיידי נוסף ובו תצוין עובדה זו והסיבות לה; (9) אם החוזה שנכרת הסכם אופציה לרכישה או למכירה של ניירות ערך של התאגיד, יובאו פרטים גם לגבי מחיר המימוש ותקופת המימוש שנקבעו בו וזהות הצד האחר לחוזה אם הוא בעל עניין; (10) הוסכם כי ניירות הערך כולם או מקצתם לא יועברו במועד ההסכמה על השינוי, יצוין המועד שנקבע להעברה; לא נתקיימה ההעברה במועד שנקבע, יוגש דו"ח מיידי נוסף ובו תצוין עובדה זו והסיבות לה; (11) שיעור הון המניות המונפק בתאגיד המוחזק בידי בעל העניין בתאגיד לאחר השינוי וכן השיעור כאמור בדילול מלא; (12) שיעור כוח ההצבעה בתאגיד המוחזק בידי בעל העניין בתאגיד לאחר השינוי וכן השיעור כאמור בדילול מלא; (13) אם השינוי בדרך של חתימה על כתב השאלה, יובאו פרטים גם על אופן סיום ההשאלה, אם בדרך של החזרת ניירות הערך המושאלים למשאיל ואם בדרך של מכירת ניירות הערך המושאלים, כשהשואל אינו מחזיר למשאיל את ניירות הערך המושאלים; (14) היותם מניות רדומות או ניירות ערך המירים למניות רדומות; (15) חל שינוי בהחזקה של בעל עניין המנוי בפסקה (2) שבהגדרה "שינוי בהחזקה", בשיעור נמוך מהשיעור הקבוע בפסקה האמורה, והשינוי טעון דיווח בשל היותו שינוי מצטבר, יובאו רק הפרטים האמורים בפסקאות (7), (11), (12) ו- (14) בהתייחס לשינוי שחל מאז הגשת דו"ח לפי תקנת משנה (ב), (ג) או (ה), המאוחר שבהם.

<שרה קנדלר: (ג) ביום המסחר החמישי שלאחר תום כל רבעון, יגיש התאגיד דו"ח ובו פירוט של בעלי העניין בו ושל החזקותיהם בניירות הערך של התאגיד (להלן – דו"ח מצבה) נכון לתום יום המסחר האחרון ברבעון הקודם (להלן – מועד התוקף), זולת אם במועד התוקף לא חל שינוי בהחזקות בעלי העניין ביחס להחזקותיהם בדו"ח המצבה הקודם; בדו"ח המצבה יפורטו, למיטב ידיעת התאגיד, פרטים אלה לגבי כל בעל עניין: (1) שם בעל העניין; (2) מספר הזיהוי שלו; (3) שם נייר הערך; (4) מספר ניירות הערך שבעל העניין מחזיק במועד התוקף של דו"ח המצבה; (5) יתרת החזקות בעל העניין בדו"ח המצבה הקודם; (6) גידול או קיטון, לפי העניין, בהחזקות בעל העניין מדו"ח המצבה הקודם; (7) שיעור הון המניות המונפק בתאגיד המוחזק בידי בעל העניין, וכן השיעור כאמור בדילול מלא; (8) שיעור כוח ההצבעה בתאגיד המוחזק בידי בעל העניין, וכן השיעור כאמור בדילול מלא; (9) יחסי קרבה משפחתית לבעל ענין אחר בתאגיד, שהוא בן משפחה; (10) קיומם של הסכמי הצבעה והסכמים אחרים הנוגעים להחזקה בניירות הערך של התאגיד, בציון עיקריהם; (11) על אף האמור, אם בעל העניין הוא חברה או אגודה שיתופית – יובאו פרטי בעל השליטה במישרין ובעקיפין בחברה או באגודה השיתופית, לפי העניין; לא היה בחברה או באגודה השיתופית בעל שליטה – יובאו פרטי בעלי העניין בהן; (12) על אף האמור, אם בעל העניין הוא שותפות – יובאו פרטי השותפים; (13) על אף האמור, אם בעל העניין הוא שותפות מוגבלת – יובאו פרטי השותף הכללי; (14) אם בעל העניין הוא נאמן – יובאו פרטי הנאמנות ומהותה וכן פרטי הנהנה; (15) החזיק בעל עניין בניירות ערך של התאגיד באמצעות חברים בקבוצת דיווח מוסדית, הנתונים לשליטתו או בניהולו, לרבות החזקות בחשבון נוסטרו, יפורטו חברי הקבוצה, בציון הקשר ביניהם, ויובאו הפרטים שבפסקאות (1) עד (14), לפי העניין, בנפרד לגבי כל חבר בקבוצה ולגבי כל חשבון נוסטרו; כן יצוין שיעור ההחזקה המרבי ושיעור ההחזקה המזערי של כל אחד מהחברים בקבוצה בניירות הערך של התאגיד בתקופה שתחילתה במועד התוקף של דוח המצבה הקודם; (16) כל פרט בקשר עם ניירות ערך כהגדרתם בסעיף 52 לחוק או זכויות או חיובים של בעל העניין,

<שרה קנדלר: ששוויים נגזר משווי של נייר ערך של התאגיד; לעניין זה, "זכות או חיוב" – לרבות מכוח חוזה או מכוח כל דין; (17) יצוין שמו של בעל השליטה בתאגיד, ואם הועברה השליטה בתקופה המתוארת בדו"ח המצבה – גם שמו של מי שהיה בעל השליטה בתאגיד בתקופה האמורה; (18) יובא כל פרט נוסף החשוב למשקיע סביר לצורך הבנת מבנה החזקות בעלי העניין בתאגיד.

<שרה קנדלר: (ד) ביום המסחר החמישי שאחרי המועד האחרון להגשת הדו"ח התקופתי, יגיש תאגיד בנקאי ללא גרעין שליטה דו"ח ובו פירוט של כל בעל אמצעי שליטה מהותי בו ושל החזקותיו בניירות הערך של התאגיד; בדו"ח האמור יפורטו, למיטב ידיעת התאגיד הבנקאי, הפרטים האמורים בתקנת משנה (ג), לגבי כל בעל אמצעי שליטה מהותי.

<שרה קנדלר: (ה) נעשה אדם בעל עניין בתאגיד, יצוינו שמו והחזקותיו, לפי מיטב ידיעת התאגיד, בהתאם לפרטים האמורים בתקנת משנה (ב) לגבי האירוע שבעקבותיו נעשה האדם בעל עניין בתאגיד והפרטים האמורים בתקנת משנה (ג).

<שרה קנדלר: (ו) נעשה או חדל להיות אדם בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה, יצוינו, לפי מיטב ידיעת התאגיד, הפרטים האמורים בתקנת משנה (ב) לגבי האירוע שבעקבותיו נעשה או חדל האדם להיות בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי כאמור, והפרטים האמורים בתקנת משנה (ג).

<שרה קנדלר: (ז) נעשה אדם בעל עניין בתאגיד עקב כך שמניות של התאגיד הפכו למניות רדומות או עקב רכישת תעודות התחייבות של התאגיד בידי חברה-בת שלו, יצוין השינוי לכל המאוחר כשיבצע אותו אדם לראשונה שינוי בהחזקה, ובלבד שאחריו יישאר בעל עניין בתאגיד.

<שרה קנדלר: (ח) חדל אדם להיות בעל עניין בתאגיד, יצוין בדו"ח המועד שבו חדל להיות בעל עניין וכן הפרטים האמורים בתקנת משנה (ב) לגבי האירוע שבעקבותיו חדל להיות בעל עניין בתאגיד".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 34: 6.

<שרה קנדלר: בתקנה 34 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "נושא משרה בכירה בתאגיד לכהן בתפקידו" יבוא: "דירקטור, מנהל כללי, מנהל עסקים ראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או כל ממלא תפקיד כאמור גם אם תואר משרתו שונה, לכהן בתפקידו בתאגיד".

<שרה קנדלר: (2) אחרי תקנת משנה (א2) יבוא: "(א3) חדל נושא משרה בכירה שלא ניתן דיווח לגביו לפי תקנת משנה (א), לכהן בתפקידו, והפרישה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת המחזיקים בניירות ערך של התאגיד, יובאו הפרטים המנויים בתקנת משנה (א);"; (3) בתקנה משנה (ב), במקום "נושא משרה בכירה בתאגיד" יבוא "בתאגיד דירקטור, מנהל כללי, מנהל עסקים ראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או כל ממלא תפקיד כאמור גם אם תואר משרתו שונה"; (4) בתקנת משנה (ד), אחרי "(א)" יבוא "(א1)" ובסופה יבוא "(בתקנה זו – דוח מצבת נושאי משרה).

<שרה קנדלר: "; (5) אחרי תקנת משנה (ד) יבוא: "(ה) תאגיד ידווח על מינוי או פרישה של נושא משרה בכירה שלא ניתן דיווח לגביו לפי תקנות משנה (א), (א3) או (ב) לפי העניין, בדו"ח מצבת נושאי משרה שיפורסם בד בבד עם פרסום הדו"ח הרבעוני או הדו"ח התקופתי.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 36: 7.

<שרה קנדלר: בתקנה 36 לתקנות העיקריות – (1) במקום תקנת משנה ( ב) יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנות משנה (א) עד (א2), רשאי תאגיד לעכב הגשת דו"ח מיידי בהתקיים האמור בתקנת משנה (ב1)(1) או (2), ובלבד שלא פורסם ברבים מידע בדבר אותו אירוע או עניין; ואולם, לא יעכב תאגיד הגשת דו"ח מיידי כאמור בתקופה החלה שלושה ימים לפני המועד האחרון להמרת ניירות ערך המירים של התאגיד, וכן במקרה שבו פורסם מסמך סופי של הצעה לציבור, הצעת רכש, או כל הליך אחר הדומה להם במהותו; עיכב תאגיד הגשת דו"ח מיידי לפני תחילת התקופה האמורה – יגיש התאגיד פרטים כאמור בתקנות משנה (א) עד (א2).

<שרה קנדלר: (1) על משא ומתן לעסקה שהתאגיד צד לה או שיש לו עניין בה, הקודם להתקשרות בהסכם מקדים; (2) על אירוע או עניין, אם הגשתו עלולה למנוע השלמת פעולה של התאגיד או עסקה שהתאגיד צד לה או שיש לו עניין בה או להרע באופן ניכר את תנאיה.

<שרה קנדלר: ";

<אילן פלאטו: אולי במקום "- - - להרע באופן ניכר את תנאיה - - -", להרע את תנאיה?

<אילן פלאטו: כי המילים "באופן ניכר" זה מילים, תיאור איכותי למשהו שהוא מאוד קשה - - -

<ענת פילצר: אני אתן לך דוגמה, פשוט: נגיד שאני רוכשת חברה, ועצם פרסום הדו"ח על עצם הרכישה של החברה עלול, כמובן, להניע קונקורנציה פוטנציאלית ויגידו: טוב, אז אני רציתי לקנות בחמישה מיליון שקלים, מישהו מציע 5,000,002 שקלים.

<ענת פילצר: אז אני צריכה להעלות את ההצעה שלי ל-5,000,003 שקלים.

<ענת פילצר: למה שכל הבלגן הזה לא ייחסך ממני?

<ענת פילצר: למה זה חייב להיות "באופן ניכר"?

<ענת פילצר: "להרע את תנאיה".

<אמיר וסרמן: קודם כל, זה הנוסח הקיים שהועבר בחשיבה לפני שהוא נכתב בשנת 2000, והוא עובד כרגע.

<שרה קנדלר: נכון.

<ענת פילצר: - - - קדוש.

<ענת פילצר: פשוט - - - יכולה להתעדכן.

<אמיר וסרמן: לא, זה לא קדוש, אבל הכוונה כאן הייתה לראות מצב שהוא בעצם סיכול של העסקה.

<ענת פילצר: לא.

<ענת פילצר: למה?

<ענת פילצר: הרעת תנאים זה לא סיכול.

<אמיר וסרמן: דיברו על הרעה באופן ניכר.

<אמיר וסרמן: זאת אומרת, מצב שבו בעצם הדו"ח, כל דו"ח, יש הרבה דו"חות על אירועים מהותיים שהם שליליים לחברה, והיא הייתה מעדיפה שהדיווח לא יינתן במועד הזה אלא במועד מאוחר יותר, כי בינתיים היא יכולה לשפר את מצבה בכל מיני דרכים.

<אמיר וסרמן: הכוונה כאן הייתה בעצם לתפוס את המקרים שהם ממש יכולים לפגוע בנושא שהחברה רוצה לקדם, בצורה מהותית, לא בצורה מינורית.

<אמיר וסרמן: צריך לזכור, הצד השני של זכות העיכוב הזו, זה שמידע שהוא בדרך כלל מאוד חשוב למשקיעים נדחה והם לא מקבלים אותו במועד שבו החברה יודעת אותו.

<אמיר וסרמן: לכן, המבחן כאן הוא מאוד מחמיר.

<אילן פלאטו: לא, אבל כאן כל המשקיעים היו מסכימים איתך.

<אילן פלאטו: אם זה משהו שאפילו עלול לפגוע, לא באופן ניכר אלא באופן קטן, עדיין זה עלול לפגוע.

<אילן פלאטו: ואם אני משקיע בחברה וזה עלול לפגוע בי, אז אני מוותר על הזכות - - -

<ענת פילצר: אני כורתת את הענף שאני יושבת עליו.

<אילן פלאטו: בדיוק.

<אילן פלאטו: כן.

<אילן פלאטו: זה הפוך.

<ענת פילצר: - - -

<אילן פלאטו: כל משקיע היה מוותר בעניין הזה.

<אילן פלאטו: כאילו זה לא מוסיף לו אינפורמציה, זה פוגע בו, בסופו של דבר.

<אמיר וסרמן: לא נכון.

<אמיר וסרמן: זו לא התפיסה.

<אמיר וסרמן: התפיסה של דיני ניירות ערך זה שצריך לתת מידע גם אם הוא מידע שלילי.

<אילן פלאטו: כן, אבל תמיד צריך לשמור את האיזון בין מידע ובין פגיעה במשקיע.

<אמיר וסרמן: - - - זה בדיוק - - -

<ענת פילצר: המידע הוא לא מידע שלילי.

<ענת פילצר: המידע הוא מידע שעצם אקט הדיווח מייצר פגיעה במצבה הפיננסי של החברה.

<ענת פילצר: לא המידע פר-סה – האקט של הדיווח.

<אמיר וסרמן: זה נכון לגבי הרבה דיווחים של החברה: גם כשהחברה מדווחת, למשל, על שיעורי הרווחיות שלה, גם כשהיא מדווחת על מספר הלקוחות שלה, גם כשהיא מדווחת על גורמי סיכון - - -

<אילן פלאטו: קודם כל, הוא צודק.

<אילן פלאטו: נכון.

<אילן פלאטו: גם זה יכול לפגוע במשקיע.

<אילן פלאטו: אבל פה - - -

<ענת פילצר: אבל זה לא.

<ענת פילצר: כל זה משקף מציאות בעייתית.

<אילן פלאטו: בדיוק.

<ענת פילצר: וכאן זה לא, המציאות היא לא בעייתית, המציאות מתהווה.

<ענת פילצר: ועצם האקט של ה-publication, של הפרסום, יוצר את הפגיעה כשלעצמה, ואתם לא מייחלים לזה.

<אמיר וסרמן: אני אומר שזה מצב שהוא בעצם מוטמע בדיני ניירות ערך, שהדיווח פוגע בחברה בהרבה מאוד היבטים.

<אמיר וסרמן: מצד שני, הוא קריטי לציבור המשקיעים.

<אמיר וסרמן: למשל: כשחברה צריכה לדווח שעומד להסתיים חוזה מהותי שלה, ברור שכשהיא תדווח על זה יכול להיות שלחוזה הזה ינסה להיכנס מתחרה שלה.

<אמיר וסרמן: זה דבר שפוגע בחברה אבל היא חייבת לדווח אותו.

משה גפני: טוב, אם אפשר להמשיך.

<שרה קנדלר: (2) "בתקנת משנה (ג), בכל מקום במקום "הוסרה המניעה" יבוא "הסתיימה זכות העיכוב"; (3) בתקנת משנה (ה), במקום "הסרת המניעה" יבוא "סיום זכות העיכוב".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 36ב: 8.

<שרה קנדלר: בתקנה 36ב(א), אחרי פסקה (4), יבוא: "(4א) יובאו המלצות והחלטות הדירקטורים לפני אסיפה מיוחדת;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 37: 9.

<שרה קנדלר: בתקנה 37 - (1) בתקנת משנה (א) – (א) ברישה, המילים "בפני האסיפה הכללית" - יימחקו; (ב) פסקאות (2), (3), (7) ו – (8)-יימחקו; (2) תקנת משנה (ב1) בטלה.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 37א: 10.

<שרה קנדלר: בתקנה 37א לתקנות העיקריות, פסקאות (1) עד (3) ו – (6) - יימחקו.

<שרה קנדלר: ביטול תקנה 37א1: 11.

<שרה קנדלר: תקנה 37א1 לתקנות העיקריות - בטלה.

<שרה קנדלר: תיקון התוספת החמישית: 12.

<שרה קנדלר: בתוספת החמישית לתקנות העיקריות, במקום סעיף 1(2) יבוא: "(2) בשלב ההתקשרות בהסכם מקדים – פירוט עיקרי ההסכם, לרבות תיאור כללי של הנכס, מחיר, טווח מחירים, או מנגנון לקביעת מחיר, אם סוכמו, לוחות זמנים משוערים להשלמת העסקה, תנאים מתלים להשלמת העסקה והפנייה לדו"ח המיידי שהוגש בשלב המשא ומתן, אם הוגש דו"ח כאמור; לעניין זה, "הסכם מקדים" – הסכם עקרונות, מזכר הבנות, זיכרון דברים או הסכם בעל אופי דומה, בין בכתב ובין בעל-פה, הכולל את הסכמות הצדדים לעיקרי תנאי העסקה;".

<שרה קנדלר: תחילה – 13.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן".

<שרה קנדלר: יש לי רק חובה לגבי התקנה שרציתם שננסח.

<שרה קנדלר: אנחנו בתקנה 30(ב).

<שרה קנדלר: במקום פסקה (2), מה שהקראנו, במקום פסקה (2) יבוא: (ב) "משנודע לתאגיד לראשונה על אירוע – (א) לאחר השעה 17:00, בין ביום מסחר ובין ביום שאינו יום מסחר – לא יאוחר מהשעה 13:00 ביום המסחר שלאחריו.

<שרה קנדלר: (ב) עד השעה 9:30 ביום מסחר כלשהוא – לא יאוחר מהשעה 13:00 באותו יום מסחר.

<שרה קנדלר: (ג) עד השעה 9:30 ביום שאינו יום מסחר – לא יאוחר מהשעה 9:30 ביום המסחר שלאחריו".

<שרה קנדלר: לא נגענו ב-(1), רק ב-(2).

משה גפני: מי בעד אישור התקנות כפי שהוקראו על ידי עורכת הדין שרה קנדלר, ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומידיים)(תיקון), התשע"ה -2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: נעבור לתקנות הבאות.

משה גפני: < תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל עניין או נושא משרה בכירה) (תיקון), התשע"ה-2015>

<שרה קנדלר: התקנות הבאות הן תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל עניין או נושא משרה בכירה)(תיקון), התשע"ה -2015.

משה גפני: מה התקנות - - -?

<שרה קנדלר: אלה תקנות שמשלימות בעצם את התקנות שעכשיו העברנו.

משה גפני: שמה הן אומרות?

<שרה קנדלר: תקנה 36, שעכשיו הקראנו, מדברת על הדיווחים, על בעלי עניין, שהתאגיד צריך לדווח.

<שרה קנדלר: פה זה אומר איך בעל העניין צריך לדווח ובאיזה מועד הוא צריך לדווח לחברה כדי - - -

משה גפני: זה מה שכתוב בתקנות.

<שרה קנדלר: כן.

משה גפני: יש לכם השגות על זה?

<אילן פלאטו: לא.

משה גפני: תקריאי, בבקשה.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 1: 1.

<שרה קנדלר: "בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל עניין או נושא משרה בכירה), התשס"ג-2003 (להלן – התקנות העיקריות), ההגדרה ""חבר בקבוצת דיווח מוסדית" ו"חשבון נוסטרו""- תימחק.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 2: 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, אחרי "הוא" יבוא "בסמוך לאחר שנודע לבעל העניין או לנושא המשרה הבכירה על השינוי, ובכל מקרה".

<שרה קנדלר: החלפת תקנה 3: 3.

<שרה קנדלר: במקום תקנה 3 לתקנות העיקריות יבוא: מועד ההודעה על שינוי לצורך פרסום דו"ח מצבה – 3.

<שרה קנדלר: המועד להגשת הודעה על שינוי בהחזקות בניירות ערך שאינו מחייב דיווח אלא במסגרת דו"ח מצבה הוא עד יום המסחר השני שלאחר תום כל רבעון.

<שרה קנדלר: ביטול תקנה 4: 4.

<שרה קנדלר: תקנה 4 לתקנות העיקריות - בטלה.

<שרה קנדלר: תחילה: 5.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה, במועד תחילתן של תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומידיים)(תיקון), התשע"ה -2015.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל ענין או נושא משרה בכירה)(תיקון), התשע"ה -2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: < תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור) (תיקון), התשע"ה-2015>

משה גפני: איפה אנחנו?

<שרה קנדלר: תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור)(תיקון), התשע"ה – 2015.

משה גפני: מה התקנות האלה אומרות?

<שרה קנדלר: פה אנחנו מדברים כבר על משהו אחר לגמרי.

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים פה על הטיוב של מנגנוני - - - לציבור.

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים פה על הקלות בהצעה הלא אחידה וקביעת דרך הצעה אחידה נוספת.

<שרה קנדלר: ויש פה עוד עניין אחד שהוא לא בדיוק הקלה: אנחנו רוצים להשמיט את הלקוחות הכשירים מרשימת הלקוחות שיכולים להשתתף במכרז המוסדי המקדים.

<שרה קנדלר: לעמדתנו, הם בטעות נכנסו לשם עקב שינוי הגדרת הלקוח הכשיר, והמטרה לא הייתה לכלול אותם במסגרת אותם לקוחות מוסדיים שיכולים להשתתף במכרז המקדים.

<אילן פלאטו: את מי אתם רוצים להוריד?

<שרה קנדלר: את הלקוחות היחידים, היחידים הכשירים.

<שרה קנדלר: אלה שעומדים בשתיים מתוך שלוש – אותם אנחנו מורידים.

<שרה קנדלר: לא הגופים המוסדיים הקלאסיים שלטעמנו להם נועד המכרז המקדים.

<אילן פלאטו: ולמה להוריד את הלקוחות האלו?

<אילן פלאטו: את היחידים האלו?

<שרה קנדלר: כי אנחנו חושבים שהם לא תורמים.

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שהמוסדיים הקלאסיים פחות ניגשים בגלל שהם קיימים, ואין סיבה לתת להם את ההטבה הזאת.

<שרה קנדלר: זה בעצם פגיעה בשוויוניות בין כלל היחידים שבציבור.

<אילן פלאטו: לא, הם לא סתם יחידים.

<אילן פלאטו: יש להם איזשהם תכונות אחרות.

<שרה קנדלר: - - - אבל אין להם את התכונות של המוסדיים - - -

<אילן פלאטו: כן.

<אילן פלאטו: זה יכול לפגוע בהנפקות.

<שרה קנדלר: ההיפך.

<אמיר וסרמן: ההערכה שלנו היא שזה ישפר.

<אמיר וסרמן: זה בעצם הערה שקיבלנו גם מחתמים.

<אמיר וסרמן: אחד החששות לגבי היחידים שמשתתפים היום, שהם מקבלים את ההטבה מהמכרז המוסדי, בעצם את ההנחה במחיר, ומיד אחר כך, כשהמסחר מתחיל, מוכרים את ניירות הערך, מה שגורם מיד לירידה במחיר.

<אמיר וסרמן: עבור המוסדיים שרוצים להיכנס לטווח קצת יותר ארוך, המשמעות היא שהם נכנסים להנפקה שמיד השווי שלה ירד.

<אמיר וסרמן: זו בעצם התופעה של הפליפרים.

<אילן פלאטו: כן, אבל זה מצד אחד.

<אילן פלאטו: אבל מצד שני, כמה היום בהנפקות החלק שלהם בממוצע?

<אילן פלאטו: אני חושש פה.

<אילן פלאטו: יש פה מצב שעלול לפגוע בהנפקות של החברות.

<אילן פלאטו: הערנו על זה בזמנו, על הנושא הזה.

<אמיר וסרמן: אני לא זוכר שהתנגדתם, אבל יכול להיות.

<אמיר וסרמן: אתה תזכור יותר טוב.

<אילן פלאטו: כן, זה היה, וזה עלה לראשונה כבר לפני שנתיים או שלוש, אני חושב.

<אילן פלאטו: אני בדקתי את זה, גם בגופי וגם בזהו.

<אילן פלאטו: אני שמעתי גם את הטענות שאתה העלית, שכאילו, לכאורה - - -, אבל הם גם לוקחים סיכון, אלו.

<אילן פלאטו: תיאורטית גם הם יכולים להפסיד.

<אילן פלאטו: אבל מצד שני, אם היית אומר לי בסטטיסטיקה שהחלק שלהם בהנפקות הוא אפסי אז הייתי אומר מילא, אבל אני מפחד שזה.

<אילן פלאטו: בסך הכול, בשורה התחתונה זה ייפגע בהנפקות.

<אמיר וסרמן: הוא לא אפסי.

<אמיר וסרמן: ועוד סיבה שאנחנו לא פוחדים כל כך מהפגיעה בהנפקות: צריך לזכור, זה היה המצב עד 2011.

<אמיר וסרמן: בעצם, ב-2011, בגלל טעות, טעות בחקיקה אצלנו, שונתה הרשימה של המשקיעים המסווגים וזה גרר אפשרות של היחידים הכשירים להיכנס למכרז המוסדי.

<אמיר וסרמן: לא הייתה שום כוונה לזה.

<אמיר וסרמן: עכשיו, כיוון שהמכרז המוסדי זה מנגנון שקיים הרבה מאוד שנים, הוא עבד טוב גם עד 2011, אנחנו חושבים שבעצם שיווי המשקל שהיה קודם יחזור.

<אילן פלאטו: רגע.

<אילן פלאטו: אני שמעתי מנקודת ראות החברות בזמנו שזה, בסופו של דבר, ייפגע.

<אילן פלאטו: עושים מכרז מקדים.

<אילן פלאטו: מה זה מוסדיים?

<אילן פלאטו: למה עושים למוסדיים?

<אילן פלאטו: כי לכאורה הם - - -

משה גפני: אתם תוכלו לבדוק את מה שהוא מעלה?

<אמיר וסרמן: לא, זה דבר שנבדק אצלנו כבר.

<שרה קנדלר: לא, לא, זה נבדק.

משה גפני: מה?

<שרה קנדלר: זה נבדק.

<אמיר וסרמן: זה דבר שנבדק.

<אילן פלאטו: אני אומר:

<אילן פלאטו: אם האחוז שלהם הוא שולי אז אני לא אתנגד - - -

משה גפני: מה אתם חושבים שמה?

<אמיר וסרמן: יש הנפקות שבהן האחוז שלהן הוא מינורי ויש הנפקות שהאחוז שלהן גבוה יותר.

<אמיר וסרמן: העניין הוא שאין שום הצדקה להכניס אותן למכרז המוסדי.

<אמיר וסרמן: אני יכול להסביר קצת יותר על המנגנון הזה אם אתם רוצים.

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: תקריאי.

<שרה קנדלר: אוקיי.

משה גפני: תגיד לי מה קריטי מבחינת

משה גפני: כם, לא בשוליים.

משה גפני: בגלל שאין לנו הרבה זמן.

<אילן פלאטו: - - -

משה גפני: אם תגיד לי משהו קריטי אני אהיה איתך.

משה גפני: זה לא קריטי.

<אילן פלאטו: אז אני אומר:

<אילן פלאטו: גם היום, הנפקות זה לא דבר קל לחברות.

<אילן פלאטו: ועכשיו, בעצם, המהלך הזה, במסגרת של ההקלות עושים פה בעצם החמרה, ובעצם מורידים חלק מהשחקנים שיכולים להשתתף - - -

משה גפני: הם אומרים שהם בדקו את זה.

<אילן פלאטו: מה?

משה גפני: הם אומרים שהם בדקו את זה.

<אילן פלאטו: מה זה "בדקו"?

<אילן פלאטו: לא בדקו.

<אילן פלאטו: אני זוכר שאני התנגדתי לזה עוד לפני שלוש שנים, והתנגדנו להקטין את כמות השחקנים, בעניין הזה.

<אילן פלאטו: ובאו אליי גם גופים, חברות, ואמרו: זה ייפגע, ויש כאלו שזה יוציא מהשוק, חלק.

<אמיר וסרמן: אז אני אולי אסביר למה אתה באמת אולי התנגדת:

<אמיר וסרמן: ההצעה המקורית שלנו הייתה לצמצם מאוד את מספר המשתתפים במכרז המוסדי.

<אמיר וסרמן: בעצם, את הזהות שלהם.

<אמיר וסרמן: וגם אנחנו, אחרי שפחדנו שזה ייפגע בשוק ההנפקות, החלטנו פשוט להחזיר למצב שהיה ב-2011, בגלל שאנחנו יודעים ששוק ההנפקות במניות חלש היום.

<אמיר וסרמן: מצד שני, הטענה שאנחנו שמענו היא שהכניסה של היחידים למכרז המוסדי בעצם מדירה את רגליהם של המשקיעים המוסדיים, המשקיעים הקלאסיים, שאנחנו רוצים שהם יהיו שם, ולציבור חשוב שהם יהיו שם.

<אילן פלאטו: למה זה מדיר?

<אמיר וסרמן: אני אסביר: המטרה של המכרז המוסדי היא לא רק להקל על המשקיעים שנמצאים בו, אלא יש לה גם מטרה: לעזור ליתר הציבור.

<אמיר וסרמן: איך זה עוזר ליתר הציבור?

<אמיר וסרמן: הציבור בעצם רואה את התוצאות של המכרז המוסדי והוא יכול לראות: נכנסו למכרז הזה משקיעים מאוד משמעותיים.

<אמיר וסרמן: הוא רואה את השם שלהם, את הכמות שהם הזמינו ואת המחיר שבו הם הזמינו, וזה נותן לו אינדיקציה מאוד טובה לגבי המחיר.

<אמיר וסרמן: הוא יכול להגיד: אני רואה שקרן הפנסיה הגדולה הזו קונה כאן 2% בהנפקה.

<אמיר וסרמן: זה אומר שזו הנפקה שגם אני רוצה להיכנס אליה, ואני אבחר את המחיר בהתבסס גם על מה שהיא קבעה.

<אמיר וסרמן: ברגע שאנחנו נותנים ליחידים הכשירים – שצריך לזכור: זה בעצם יחידים שהם עומדים בתנאי כשירות של עושר, מיומנות או ידע, אבל הציבור בכלל לא מכיר אותם.

<אמיר וסרמן: אלה שמות אנונימיים לחלוטין –להיכנס, זה לא תורם לציבור שום דבר.

<אמיר וסרמן: ומצד שני, החשש הוא שזה מדיר את רגליהם של המשקיעים המוסדיים הרגילים - - -

משה גפני: טוב.

<ענת פילצר: גם בדין האמריקאי, אגב, יש הגדרה כזאת, לדעתי.

<צפנת מזר: - - -

<שרה קנדלר: - - - לא לעניין הזה - - -

<ענת פילצר: - - -

<אילן פלאטו: אבל מצד שני, מה שקורה היום בשוק, שהמוסדיים מדירים את רגליהם מהמכרז המוסדי לא בגלל הסיבות שהוזכרו פה על ידי עורך הדין אמיר וסרמן, אלא כי לא רוצים.

<אילן פלאטו: מעדיפים לקנות בשוק, שאז אתה לא רואה את השם שלהם מאשר לקנות בהנפקה הראשונית, במכרז הראשוני.

<אילן פלאטו: כי שם רואים את השם שלהם.

<אילן פלאטו: ואז נניח הייתה הנפקה של דלק.

<אילן פלאטו: אז המוסדיים אמרו: לא, לא רוצים שיגידו - - -

מיקי לוי: למה?

מיקי לוי: אבל מה הסיבה, מר אילן פלאטו?

<אילן פלאטו: מה?

מיקי לוי: אני לא יורד לסוף דעתך.

משה גפני: כן.

משה גפני: למה?

משה גפני: - - -

<אילן פלאטו: למה המוסדיים - - -?

מיקי לוי: כן.

מיקי לוי: מה העניין?

מיקי לוי: להיפך, הם יכולים לסמן דרך השוק לשאר הציבור.

<אילן פלאטו: אני אתן לך דוגמה, הדוגמה שהייתה לאחרונה בדלק: גופים מוסדיים – קרנות פנסיה וקופות גמל – העדיפו להפסיד כסף ורק בלבד שהשם שלהם לא יהיה רשום בהנפקה.

<אילן פלאטו: כי בעבר, כזכור, דלק נדל"ן היה לה הסדר, והיו כל מיני כאלו שישר הולכים לתקשורת ואומרים: אל תלכו להנפקות של חברות שהיה להן בעבר הסדר – למרות שזה לא אותה חברה בדיוק – אל תלכו.

<אילן פלאטו: אז הם אומרים: למה לי להיכנס?

<אילן פלאטו: ויכתבו עליי בעיתון וזה.

<אילן פלאטו: לא אלך להנפקה - - - ובסוף - - -

<ענת פילצר: - - -

משה גפני: אתם לקחתם את מה שהוא אומר בחשבון?

<אמיר וסרמן: כן - - -

מיקי לוי: השיקול הוא רק תקשורתי?

מיקי לוי: אני לא מבין.

<ענת פילצר: כן.

<ענת פילצר: כן.

<אילן פלאטו: כן, כן, כן, הרבה פעמים.

<אילן פלאטו: ובסופו של דבר יש לא מעט הנפקות שמצליחות רק בזכות אלו, גם בזכות אלו, אותם הפרטיים שכן נכנסים.

<אילן פלאטו: אז למה להרע?

מיקי לוי: אם הייתי מוסדי הייתי דווקא רוצה שהשם שלי יתפרסם.

מיקי לוי: האחרים ייכנסו לשוק הזה.

מיקי לוי: אותם ניירות יבואו ויפרחו.

מיקי לוי: ולהיפך, הם יהפכו להיות ממשיים בשוק, חזקים.

מיקי לוי: כל ההנפקה תצליח.

מיקי לוי: כשההנפקה תצליח - - -

משה גפני: טוב, נצטרך להכריע בזה.

משה גפני: בסדר?

<אילן פלאטו: לא.

<אילן פלאטו: כשאני דיברתי על המוסדיים – המוסדיים הם המשקיעים.

<אילן פלאטו: הם אלו שקונים.

מיקי לוי: כן, כן.

<אילן פלאטו: הם לא החברה שמנפיקה.

מיקי לוי: כן, ברור לי.

מיקי לוי: ברור לי.

מיקי לוי: ברור לי.

מיקי לוי: אני ארצה שזה יהיה חזק.

משה גפני: תקריאי.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 1: 1.

<שרה קנדלר: בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור), התשס"ז - 2007 (להלן - התקנות העיקריות) – (1) אחרי ההגדרה "גוף מקורב" יבוא: ""הצעה אחידה עם טווח כמויות" - הצעה אחידה שבה לא התקבלה התחייבות מוקדמת, ושבה המציע או החתם ציינו בתשקיף כמות מזערית וכמות מרבית של ניירות הערך שימכרו או יונפקו, לפי העניין; (2) במקום ההגדרה "משקיע מסווג" יבוא: ""משקיע מסווג" - אחד מאלה: (1) משקיע המנוי בפרטים (1) עד (9) או (11) בתוספת הראשונה לחוק, הרוכש בעבור עצמו; (2) מנהל תיקים כמשמעותו בסעיף 8(ב) לחוק הייעוץ, הרוכש על פי שיקול דעתו לחשבונו של לקוח; (3) תאגיד הנמצא בבעלות מלאה של משקיע מסווג, אחד או יותר, הרוכש לעצמו או למשקיע מסווג אחר.

<שרה קנדלר: (4) משקיע המנוי בסעיף 15א(ב)(2) לחוק".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 2: 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 2 לתקנות העיקריות - (1) בהגדרה "הכמות שנותרה לחלוקה", בסופה יבוא "בהצעה אחידה עם טווח כמויות - כמות ניירות הערך שאינה חורגת מטווח הכמויות, אותה החליט המציע או החתם למכור, לאחר שנוכתה ממנה כמות ניירות הערך שהוגשו לגביהם הזמנות במחיר העולה על מחיר המכירה בהצעה אחידה.

<שרה קנדלר: "; (2) בהגדרה "מחיר המכירה בהצעה אחידה", בסופה יבוא "בהצעה אחידה עם טווח כמויות - המחיר הגבוה ביותר שבו או שבמחירים גבוהים ממנו הוגשו הזמנות לרכישת כל כמות ניירות הערך שאינה חורגת מטווח הכמויות ואותה החליט המציע למכור; אם כמות ניירות הערך שלגביהם הוגשו הזמנות קטנה מהכמות המזערית – יהיה מחיר המכירה האמור, המחיר המזערי שנקבע בהצעה;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 4: 3.

<שרה קנדלר: בתקנה 4 לתקנות העיקריות, האמור בה יסומן "(א)" ואחריה יבוא: "(ב) פנייה לקבלת התחייבות מוקדמת וקבלתה תיעשה בהליך תקין והוגן".

<שרה קנדלר: הוספת תקנה 4א: 4.

<שרה קנדלר: אחרי תקנה 4 לתקנות העיקריות יבוא: "הצעה אחידה עם טווח כמויות – 4א.

<שרה קנדלר: בהצעה אחידה עם טווח כמויות המציע או החתם יחליטו על הכמות שתימכר או שתונפק בתוך טווח הכמויות לפי שיקול דעתם, לאחר תום התקופה להגשת הזמנות".

<שרה קנדלר: הוספת תקנה 6א: 5.

<שרה קנדלר: אחרי תקנה 6 לתקנות העיקריות יבוא: "חזרה מהזמנה – 6א.

<שרה קנדלר: משקיע שהגיש הזמנה, רשאי לחזור בו מהזמנתו עד תום התקופה להגשת הזמנות".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 9: 6.

<שרה קנדלר: בתקנה 9 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "לעניין זה, יראו את הכמות המרבית שצוינה בהצעה אחידה עם טווח כמויות, ככמות שהוצעה לפי התשקיף".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 11: 7.

<שרה קנדלר: בתקנה 11(א)(1) לתקנות העיקריות – (1) במקום פסקת משנה (א) יבוא: "(א) התקבלה התחייבות חיתומית לגבי לא פחות מ-25% מניירות הערך המוצעים לפי התשקיף;"; (2) בסופה יבוא: "בהצעה לציבור לפי פסקת משנה זו, רשאי מציע או חתם לקבל התחייבות מוקדמת כמשמעותה בתקנה 4, ממשקיע מוסדי; לא תשולם עמלה בעד התחייבות מוקדמת לפי פסקת משנה זו, אלא אם חלק מההנפקה נמכר למי שאינו משקיע מוסדי וחלפו 72 שעות לפחות בין קבלת ההתחייבות המוקדמת לבין סוף התקופה להגשת הזמנות;".

<שרה קנדלר: תחילה: 8.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור) (תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: <תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה) (תיקון), התשע"ה-2015>

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה) (תיקון), התשע"ה-2015.

<שרה קנדלר: אלה תקנות שבעצם באות כהשלמה לשינויים שעשינו בתקנות הדו"חות שעכשיו אישרנו ובתקנות אופן ההצעה שעכשיו אישרנו, המתייחסות - - - כללי ההפניה שעשינו מדו"ח לדו"ח.

<שרה קנדלר: פה זה בתשקיף.

<שרה קנדלר: ולגבי הצעה אחידה לטווח פעילויות.

משה גפני: יש התנגדות, מר אילן פלאטו?

<אילן פלאטו: לא.

משה גפני: תקריאי.

<שרה קנדלר: תיקון פסקת הפתיחה: 1.

<שרה קנדלר: בתקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה), התשכ"ט-1969 (להלן – התקנות העיקריות) בפתיח, דו אחרי "התשכ"ח – 1968" יבוא "(להלן – החוק)".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 1: 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 1 לתקנות העיקריות – (1) אחרי ההגדרה "דו"ח הצעת מדף" יבוא: ""הצעה אחידה" – כמשמעותה בסעיף 17ג לחוק; "הצעה אחידה עם טווח כמויות" – כמשמעותה בתקנה 4א לתקנות אופן הצעה לציבור"; עורך הדין אייל לב ארי, יש פה תיקון.

<שרה קנדלר: זה צריך להיות "כהגדרתה בתקנה 1 לתקנות אופן הצעה לציבור".

<שרה קנדלר: בסדר?

<שרה קנדלר: "התחייבות מוקדמת" – כמשמעותה בתקנה 4 לתקנות אופן הצעה לציבור;"; (2) ההגדרה "תקנות דו"חות כספיים" - תימחק; (3) אחרי ההגדרה "חברת כרטיסי אשראי" יבוא: ""תקנות אופן הצעה לציבור" – תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור), התשס"ז –2007;"; "תקנות דו"חות כספיים" – תקנות ניירות ערך (דו"חות כספיים שנתיים), התש"ע-2010; (4) בסופה יבוא: ""תקנות החיתום" – תקנות ניירות ערך (חיתום), התשס"ז-2007".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 6ב: 3.

<שרה קנדלר: בתקנה 6ב לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), ברישא, במקום "בדו"ח תקופתי או בדו"ח רבעוני, כמשמעותם בתקנות דו"חות תקופתיים ומידיים, שהגיש התאגיד, או בדו"ח מיידי שהגיש התאגיד" יבוא "בדו"ח או בתשקיף שהגיש התאגיד"; (2) בתקנת משנה (ב), "בעל שליטה בו" יבוא "הנוגעת להפרת חובת דיווח החלה עליו".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 16: 4.

<שרה קנדלר: בתקנה 16(1) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "בהצעה אחידה עם טווח כמויות יצוינו מספר מניות מזערי ומספר מניות מרבי שיוצעו לפי התשקיף;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 17: 5.

<שרה קנדלר: בתקנה 17(1) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "בהצעה אחידה עם טווח כמויות יצוינו סך כל השווי הנקוב המזערי והשווי הנקוב המרבי של אגרות החוב שיוצעו על פי התשקיף;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 27: 6.

<שרה קנדלר: בתקנה 27(א)(1) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "ובהצעה אחידה עם טווח כמויות לרבות התמורה הצפויה להתקבל בעד כמות המניות המזערית, לפי המחיר המזערי והתמורה הצפויה להתקבל בעד כמות המניות המרבית, לפי המחיר המזערי;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 32: 7.

<שרה קנדלר: בתקנה 32 לתקנות העיקריות אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) התמורה הצפויה להתקבל בעד אגרות החוב; בהצעה אחידה עם טווח כמויות תצוין גם התמורה הצפויה להתקבל בעד כמות אגרות החוב המזערית והתמורה הצפויה להתקבל בעד כמות אגרות החוב המירבית, לפי המחיר המזערי או הריבית המירבית, לפי העניין".

<שרה קנדלר: תחילה: 8.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות כפי שהוקראו על ידי עורכת הדין שרה קנדלר?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה) (תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: אוקיי.

<שרה קנדלר: עכשיו יש לנו עוד, זה עוד סט: תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך) (תיקון), התשע"ה-2015.

משה גפני: מה - - - התקנות האלה?

<שרה קנדלר: זה גם כן.

<שרה קנדלר: בהשלמה זה מדבר על - - - עם טווח כמויות.

<שרה קנדלר: משלים את מה שעשינו באופן ההצעה לציבור.

משה גפני: מר אילן פלאטו?

<אילן פלאטו: אין לי.

<שרה קנדלר: אוקיי.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 1: 1.

<שרה קנדלר: בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך), התשס"ו-2005, (להלן – התקנות העיקריות), בסופה יבוא: "תקנות אופן הצעה לציבור" – תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור), התשס"ז –2007;".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 4: 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 4(א)(2) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "בהצעה אחידה עם טווח כמויות כהגדרתה בתקנות אופן הצעה לציבור, יובאו הכמות המזערית והכמות המרבית של ניירות הערך המוצעים;".

<שרה קנדלר: תחילה: 3.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה במועד תחילתן של תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור)(תיקון), התשע"ה-2015.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו.

משה גפני: מי נגדן?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך) (תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: מה הלאה?

<שרה קנדלר: התקנות הבאות הן תקנות ניירות ערך (הודעה משלימה וטיוטת תשקיף) (תיקון), התשע"ה-2015.

משה גפני: מה זה?

<שרה קנדלר: זו הקלה נוספת לגבי תאגידים שכבר נסחרים.

<שרה קנדלר: יש מנגנון של הודעה משלימה, שלא צריך לתת את כל הפרטים בתשקיף.

<שרה קנדלר: אפשר לתת אותם יותר מאוחר בהודעה משלימה.

<שרה קנדלר: לגבי כמות ומחיר: יש מגבלה בתקנות.

<שרה קנדלר: אנחנו פה רוצים להקל ולהגיד שלגבי תאגידים שכבר נסחרים אין צורך לפרט כמות ומחיר בכלל.

<שרה קנדלר: - - - ההצעה - - - לתת אותם לראשונה בהודעה המשלימה.

משה גפני: אוקיי.

משה גפני: איגוד החברות?

<אילן פלאטו: בסדר.

משה גפני: אוקיי.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 1: 1.

<שרה קנדלר: בתקנה 1(4), לתקנות ניירות ערך (הודעה משלימה וטיוטת תשקיף), התשס"ז-2007 – (1) אחרי פסקת משנה (א) יבוא: "(א1) בהצעה שאינה הצעה לראשונה של ניירות הערך המוצעים לציבור - כמות ומחיר ניירות הערך המוצעים;"; (2) בפסקת משנה (ב), בתחילתה יבוא "בהצעה לראשונה של ניירות הערך המוצעים לציבור".

<שרה קנדלר: תחילה: 2.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (הודעה משלימה וטיוטת תשקיף) (תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

<שרה קנדלר: התקנות הבאות זה תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים) (תיקון), התשע"ה-2015.

<שרה קנדלר: חוק ניירות ערך פוטר בעצם תאגיד מהחובה לפרסם תשקיף אם הוא מציע ניירות ערך שלו לעובדים או לעובדי החברה שבשליטתו, על פי מתאר, שזה מסמך דיווח שהוא שונה מתשקיף.

<שרה קנדלר: אנחנו מציעים פה שתי הקלות: אחת.

<שרה קנדלר: להאריך את הזמן.

<שרה קנדלר: היום המתאר הוא רק לשנה.

<שרה קנדלר: מאריכים אותו לשלוש שנים.

<שרה קנדלר: שתיים.

<שרה קנדלר: שוב פעם, לאפשר הכללת דיווחים על דרך של הפנייה, כמו שעשינו בכל הסטים הקודמים.

<אייל לב ארי: למה שלוש שנים - - -, משנה לשלוש?

<שרה קנדלר: למה שלוש שנים?

<שרה קנדלר: האמת היא שבתשקיף מדף גם הארכנו לשלוש שנים לאחרונה.

<שרה קנדלר: נראה לנו נכון.

משה גפני: הוא שואל אבל, עורך הדין אייל לב ארי, למה משנה לשלוש שנים?

משה גפני: למה לא לארבע?

משה גפני: למה לא לשנתיים?

משה גפני: למה לשלוש שנים?

<שרה קנדלר: כל מספר זוכה, אבל זה היה נראה לנו זמן שהדיווח עוד רלוונטי - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: אפשר להקריא?

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 1: 1.

<שרה קנדלר: בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים), התש"ס-2000 (להלן – התקנות העיקריות), בהגדרה "התקופה למתן ניירות ערך", במקום "" במועד הקבוע להגשת אותו דו"ח, לפי המוקדם" יבוא "בתום 36 חודשים מיום פרסומו של המתאר;".

<שרה קנדלר: הוספת תקנה 6א: 2.

<שרה קנדלר: אחרי תקנה 6 לתקנות העיקריות יבוא: "הכללה על דרך של הפנייה:6א.

<שרה קנדלר: (א) תאגיד רשאי לכלול במתאר פרטים הנדרשים בתקנות אלה בדרך של הפניה לאותם פרטים כפי שפורסמו באמצעות דיווח אלקטרוני בדו"ח או בתשקיף שהגיש התאגיד לפי החוק (בתקנה זו – דו"ח), ויחולו הוראות אלה: (1) לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדו"ח אם חלפו למעלה מארבע שנים ממועד פרסומו עד מועד פרסום המתאר שבו נעשית ההפניה; (2) לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדו"ח שבו מובא אותו מידע בדרך של הפניה; (3) לא ייכלל מידע בדרך של הפניה, אם הדבר עלול להטעות או לגרום אי בהירות; (4) לא ייכלל מידע על דרך הפניה לדו"ח שלא הוגש כדין; (5) הפניה תיעשה באופן מפורש ויצוין בה סוג הדו"ח שאליו נעשית ההפניה, תאריך הדו"ח, התאריך שבו פורסם, הפרקים או הסעיפים שאליהם נעשית ההפניה והעניין שאליו נעשית ההפניה, תוך ציון העובדה שהמידע מובא בדרך של הפניה; (6) תובא כל התפתחות שחלה או עדכון, אם נדרש, לגבי המידע המובא בדרך של הפניה; (ב) הוראות תקנה זו לא יחולו על תאגיד שבשלוש השנים שקדמו ליום פרסום המתאר הורשעו הוא או נושא משרה בו בעבירה לפי החוק הנוגעת להפרת חובת דיווח החלה עליו".

<שרה קנדלר: תחילה: 3.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו.

משה גפני: מי נגדן?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: הצבעה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים) (תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: עכשיו האחרונות, נכון?

<שרה קנדלר: האחרונות, כן.

<שרה קנדלר: תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף) (תיקון), התשע"ה-2015.

<שרה קנדלר: פה אנחנו מדברים על התקופה להגשת הזמנות לרכישת ניירות ערך.

<שרה קנדלר: על פי התקנות האלה, אז היום אפשר להגיש הזמנות לרכישת ניירות ערך רק מחלוף של חמש שעות מיום פרסום המסמך, בין אם זה הצעת מדף, טיוטת תשקיף והודעה משלימה.

<שרה קנדלר: אנחנו מבטלים את זה, שאפשר להגיש בעצם הזמנות מיד עם פרסום המסמך.

<שרה קנדלר: אוקיי?

משה גפני: טוב.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 2א: 1.

<שרה קנדלר: בתקנה 2א לתקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף), התשס"ו-2005 (להלן – התקנות העיקריות) – (1) בתקנת משנה (א), ברישה, המילה "תחילת" – תימחק; (2) בתקנת משנה (ב) במקום "חמש שעות מסחר ממועד פרסום התשקיף" יבוא: עורך הדין אייל לב ארי, יש לי פה תיקון.

<שרה קנדלר: צריך להוסיף "תום".

<שרה קנדלר: המילה הזאת צריכה להימחק.

משה גפני: במה?

<שרה קנדלר: במקום "תום חמש שעות מסחר ממועד פרסום התשקיף" יבוא: "מועד פרסום התשקיף; בהצעה אחידה, כמשמעותה בסעיף 17ג לחוק, מועד תום התקופה להגשת הזמנות יהיה לא לפני תום שבע שעות ממועד פרסום התשקיף ומתוכן חמש שעות מסחר לפחות, ולא יאוחר מ- 45 ימים מיום פרסומו".

<שרה קנדלר: החלפת תקנה 2ב: 2.

<שרה קנדלר: במקום תקנה 2ב לתקנות העיקריות יבוא: "התקופה להגשת הזמנות במקרה של פרסום הודעה משלימה: 2ב.

<שרה קנדלר: נוסף האמור בתקנות 1 ו-2, פורסמה הודעה משלימה, התקופה להגשת הזמנות – (1) תתחיל לא לפני פרסום ההודעה המשלימה; (2) בהצעה אחידה, תסתיים לא לפני תום שבע שעות ומתוכן חמש שעות מסחר לפחות ממועד פרסום ההודעה המשלימה ולא יאוחר מ- 45 ימים מיום פרסומה".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 3: 3.

<שרה קנדלר: במקום תקנה 3 לתקנות העיקריות יבוא: "התקופה להגשת הזמנות בהצעה לציבור לפי דו"ח הצעת מדף: 3.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנות 1 ו-2, בהצעה לציבור לפי דו"ח הצעת מדף כמשמעותו בסעיף 23א(ו) לחוק, התקופה להגשת הזמנות- (1) תתחיל לא לפני מועד פרסום הדו"ח ובלבד שדו"ח הצעת המדף הראשונה פורסם לא לפני תום חמישה ימי עסקים מיום פרסומו של תשקיף המדף; לעניין זה, "דו"ח הצעת מדף ראשונה" – לא כולל דו"ח הצעת זכויות, ובלבד שיום הקצאת הזכויות יהיה לא לפני תום חמישה ימי עסקים מיום פרסומו של תשקיף המדף; (2) בהצעה אחידה תסתיים לא לפני תום שבע שעות ומתוכן חמש שעות מסחר לפחות ממועד פרסום ההודעה המשלימה ולא יאוחר מ- 45 ימים מיום פרסומו.

<שרה קנדלר: (3) בהצעה לא אחידה שבה כל הרוכשים הם משקיעים מוסדיים – תתחיל לא לפני מועד פרסום דו"ח הצעת המדף".

<שרה קנדלר: תחילה: 4.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

<שרה קנדלר: > (1) תתחיל לא לפני מועד פרסום הדוח ובלבד שדוח הצעת המדף הראשונה פורסם לא לפני תום חמישה ימי עסקים מיום פרסומו של תשקיף המדף; לעניין זה, "דוח הצעת מדף ראשונה" – לא כולל דוח הצעת זכויות, ובלבד שיום הקצאת הזכויות יהיה לא לפני תום חמישה ימי עסקים מיום פרסומו של תשקיף המדף; (2) בהצעה אחידה תסתיים לא לפני תום שבע שעות ומתוכן חמש שעות מסחר לפחות ממועד פרסום ההודעה המשלימה ולא יאוחר מ- 45 ימים מיום פרסומו.

<שרה קנדלר: (3) בהצעה לא אחידה שבה כל הרוכשים הם משקיעים מוסדיים – תתחיל לא לפני מועד פרסום דו"ח הצעת המדף".

<שרה קנדלר: תחילה: 4.

<שרה קנדלר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין?

משה גפני: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף) (תיקון), התשע"ה-2015, נתקבלו.

משה גפני: אין עוד תקנות?

<קריאה: לא.

<קריאה: <

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.