הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 8, 2015-07-14 14:00

ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לפניות הציבור, בנושא דרוג התשלום במעונות יום, משפחתונים וצהרונים.

ישראל אייכלר: לא שמעתי כל כך הרבה תלונות במשך כל כך הרבה זמן, על המנגנון השלטוני כמו על נושא דרוג המשפחתונים והצהרונים ואני לא מבין מדוע.

ישראל אייכלר: יש כאן כשל בירוקרטי, אני יודע שבכל תקציב ובכל שירות שהמדינה נותנת ישנם קריטריונים ודרוגים.

ישראל אייכלר: לא שמענו שיש זעקות שבאות מהעם על דברים שהם כל כך לא הגיוניים.

ישראל אייכלר: על כן אנחנו מבקשים לפנות ישירות אל הפונות ולראות בדבריהן דוגמה לבעיות שעולות מהציבור.

ישראל אייכלר: הפונות הן מיכל גורן, שרה ליבוביץ ומרים רוזן.

ישראל אייכלר: בבקשה בקצרה, מיכל גורן תפתח.

<מיכל גורן: תודה רבה שהוזמנתי להשמיע את דבריי.

<מיכל גורן: אני אתחיל דווקא מהסוף של העניין הזה.

<מיכל גורן: שרה תספר על ההליך המורכב של קבלת הדרגה.

<מיכל גורן: אני כבר קיבלתי דרגת הנחה, מגיעה לי הנחה.

<מיכל גורן: ילדתי ואני אמורה לעדכן את המשרד בכל שינוי שיש לי, עדכנתי אותם לגבי הלידה.

<מיכל גורן: ביקשו ממני מסמכים נוספים.

<מיכל גורן: יום לאחר הבקשה הזאת שללו את הדרגה שלי, שלילה רטרואקטיבית עבור שלושה חודשים אחרונים, מבלי לאפשר לי להשיג את המסמכים.

<מיכל גורן: הם גבו מהחשבון שלי 4,000 שקל מבלי - - -

ישראל אייכלר: כי לא הגשת מסמך בזמן.

<מיכל גורן: לא, יום אחרי שביקשו ממני את המסמכים, עוד לפני שידעתי מהם המסמכים הנדרשים בכלל.

<מיכל גורן: הכסף הזה נגבה ממני מבלי להתריע, בלי לתת לי יותר מ-24 שעות להשיג את מהמסכים האלה.

<שלומית אבינח: הארגון?

<מיכל גורן: כן, הארגון.

<מיכל גורן: דיברתי עם משרד הכלכלה, הם דורשים שאני בעצם אוכיח שלא השתנה כלום, לא שמשהו השתנה ואוכיח את השינוי, אלא להוכיח שאין לי אחות.

<מיכל גורן: אני צריכה להוכיח שעד הלידה המצב שהצהרתי עליו ובזכותו קיבלתי את הדרגה המקורית בעצם נמשך.

<מיכל גורן: זה נראה ניראה לי אבסורד מספר אחת משום שבכול יום נתון אפשר לבקש ממני להוכיח ששום דבר לא השתנה.

<מיכל גורן: ביום ראשון שעבר ביקשו ממני את המסמכים, ביום שני כבר הורידו לי את הכסף הזה ואין לי כתובת משום שכשאני מדברת עם משרד הכלכלה אני מגיע לאיזה מוקד שהוא מוקד חיצוני, להם אין מה לעשות "אלה הנהלים".

<מיכל גורן: הם לא מוכנים להפעיל שיקול דעת, הם מתחבאים מאחורי הנהלים האלה.

<מיכל גורן: שיחת טלפון לאחר שיחת טלפון, לאחר שיחת טלפון עד שאני ברוב תסכולי מתחילה לצעוק כי אין עם מי לדבר.

<מיכל גורן: הם מפנים למעון נעמ"ת.

<מיכל גורן: בנעמ"ת אומרים לי שהם גובים ממני את הכסף, אבל הם לא יכולים לעשות שום דבר בגלל שהם עובדים לפי הדרגה שנקבעה.

<מיכל גורן: בעצם אני בפינג פונג בין המעון לבין המשרד ואין שום אוזן קשבת ושום מענה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שכאשר תקבלי את הדרגה, נעמ"ת תחזיר לך את הכסף?

<מיכל גורן: אני מקווה.

<מיכל גורן: זה מה שהם אומרים וגם משרד הכלכלה.

<מיכל גורן: משרד הכלכלה ביקש את הטפסים - - -

ישראל אייכלר: ה-4,000 שקל, לכמה זמן זה?

<מיכל גורן: שלושה חודשים.

<מיכל גורן: זו ההנחה שאני כבר קיבלתי עבור החודשים האלה.

<מיכל גורן: הם ביטלו לי רטרואקטיבית את ההנחה.

<מיכל גורן: כרגע שילמתי במכה אחת את שלושת החודשים האחרונים כאילו לא מגיעה לי ההנחה למרות שהוכחתי שמגיעה לי בחודשים האלה ההנחה.

ישראל אייכלר: אבל היה לך אישור לפני כן.

ישראל אייכלר: מתי מסתיים האישור?

ישראל אייכלר: באוגוסט?

ישראל אייכלר: כלומר בכל חודש ספטמבר צריך להתחיל.

ישראל אייכלר: מתי הייתה הלידה?

<מיכל גורן: באפריל.

ישראל אייכלר: אם כך השנה כבר קיבלת את הזיכוי.

<מיכל גורן: לא.

<מיכל גורן: הזיכוי הוא מדי חודש בחודשו.

ישראל אייכלר: בכל חודש צריך זיכוי בנפרד?

<מיכל גורן: לא.

<מיכל גורן: אני מקבלת דרגה על גובה ההנחה שמגיעה כל חודש ולפי זה אני משלמת.

<מיכל גורן: אני מקבלת הנחה של X שקלים ומדי חודש אני משלמת למעון את הסכום פחות ההנחה הזאת.

ישראל אייכלר: אם כך איך קורה שפתאום בשלושה חודשים יש פער?

<מיכל גורן: בגלל שהחליטו בשבוע שעבר לבטל באופן רטרואקטיבי את הדרגה מאז הלידה, עד שאוכיח שהדרגה המקורית שניתנה לי עדיין מוצדקת.

ישראל אייכלר: הבנתי שהדרגה היא מספטמבר עד אוגוסט.

<מיכל גורן: אלא אם יש שינוי במצב.

ישראל אייכלר: לידה זה שינוי בהכנסה?

ישראל אייכלר: פתאום נעשית עשירה?

<מיכל גורן: לא רק שלא נעשיתי עשירה אלא מגיעה לי הנחה נוספת על כך שנוסף עוד ילד במשפחה.

ישראל אייכלר: כלומר, בגלל שיש שינוי בסטטוס – זו תורת הבירוקרטיה על רגל אחת.

<מיכל גורן: אני שמחה שהצלחת להבין את זה.

<מיכל גורן: לי לקח זמן להבין את הסיבוך הזה.

ישראל אייכלר: לכן גם לי היה קשה להבין את זה.

ישראל אייכלר: שמענו את התלונה הזאת.

ישראל אייכלר: תרשמי בבקשה שבגלל שהם צריכים לעדכן את הזיכוי מחייבים - - -

<שלומית אבינח: בעצם היא צריכה לקבל הנחה נוספת בגלל שיש לה שני ילדים.

ישראל אייכלר: ולכן היא הפסידה את הזיכוי הקודם.

<מיכל גורן: זאת אומרת שתמיד מתייחסים אלי כמי שמשקרת, שאם עשיתי משהו טוב אז בטח עשיתי גם משהו רע.

<מיכל גורן: עכשיו אני צריכה לעבור את הסיוט של קבלת הדרגה.

<מיכל גורן: שרה תספר לכם על הדרך הארוכה.

<מיכל גורן: מההתחלה הם מבקשים ממני מסמכים, אין לדעת שאלו המסמכים שאני צריכה להביא.

<מיכל גורן: יכול להיות שאנחנו עומדים עכשיו בפני כמה חודשים של תשלום מלוא הסכום הזה שאין לי.

ישראל אייכלר: תודה.

ישראל אייכלר: נפנה לפונה שרה ליבוביץ בבקשה נשמע את סיפור שלך.

<שרה ליבוביץ: אומנם אני מדברת בשם עצמי, אבל לא אגזים אם אומר שאני מדברת בשמם של עשרות הורים בארץ, אני עדה לתלונות שלהם בקבוצות של הורים ברשתות החברתיות, אני יודעת שהבעיה היא כנראה לא בי ולא במיכל.

<שרה ליבוביץ: כל התהליך של קבלת דרגה לוקח המון זמן.

<שרה ליבוביץ: כרגע, עכשיו יש כאלה שמצליחים לקבל אותה במשך כמה ימים וזה בתקופה האחרונה.

<שרה ליבוביץ: למעשה כל הטיפול הוא מאוד לא רציף.

<שרה ליבוביץ: מתחיל לדבר אתך נציג שירות אחד, הוא אומר לך את מה שאתה צריך להביא.

<שרה ליבוביץ: אחרי שאתה שולח ומקבל אישור במייל שהכול התקבל, אני מתקשרת למוקד ואני מגלה בעצם שהנציגים לא מסונכרנים.

<שרה ליבוביץ: את הפנייה שלי פותח נציג אחר, הוא לא יודע מה עשה הנציג הקודם לו.

<שרה ליבוביץ: פתאום שוב חסרים כל מיני טפסים וזה יוצר סחבת ארוכה.

<שרה ליבוביץ: כל פעם צריך ללכת להשיג עוד טפסים שחסרים ולהמציא טפסים מהאוויר.

ישראל אייכלר: הבעיה היא רק בטלפון?

ישראל אייכלר: נניח שאני רוצה לשלוח במייל?

ישראל אייכלר: אי אפשר לשלוח במייל?

<שרה ליבוביץ: לא.

ישראל אייכלר: כי במייל הייתי דורש לקבל את כל רשימת הטפסים שאתם רוצים, ואז אני מניח שאי אפשר לבקש דבר נוסף.

<שלומית אבינח: הרישום הוא במייל.

<שרה ליבוביץ: הרישום הוא לא במייל.

<שרה ליבוביץ: הרישום באמצעות תכנה שנקראת "עידכונט", לדעתי הם לא עובדים עם פקס, אנחנו שולחים להם ופתאום חסר הצד השני של התלוש וכל מיני דברים - - -

<שלומית אבינח: הרישום הוא לא במייל?

<איטה עטייא: יש אפשרות גם במייל וגם אפשרות בדואר.

<איטה עטייא: טופס מקוון.

<איטה עטייא: כשהיא אומרת "עידכונט" היא מתכוונת למייל.

<איטה עטייא: כלומר, זה באינטרנט ולא בנייר.

<שרה ליבוביץ: מעבר לכך, אני מרגישה שצריך לייעל את המערכת.

<שרה ליבוביץ: אנחנו ההורים אין לנו עניין לעשוק את המדינה.

<שרה ליבוביץ: אנחנו עובדים המון שעות.

<שרה ליבוביץ: השנה אני לקחתי משרה של 35 שעות ששחקה אותי, הגעתי לילדים שלי "מחוסלת" באמת רק כדי שתהייה הנחה ושהם יוכלו להיות במסגרת חינוכית טובה.

<שרה ליבוביץ: אם ההליך יהיה יותר קל זה מאוד יוריד מאתנו עול.

<שרה ליבוביץ: עד שאני קיבלתי את הדרגה, הייתי אחרי שמירת היריון וחופשת לידה, הייתי צריכה להביא תלושים ולחכות עד שיגיעו התלושים.

<שרה ליבוביץ: כל פעם היה חסר עוד משהו, עוד אישור מעסיק והחותמת לא טובה, וכל זה תמיד מול נציג חדש ולא הנציג הוקדם שדיבר איתי.

<שרה ליבוביץ: יותר מזה, היו מתקשרים עבור ילד אחד, ברוך ה' יש לי שני ילדים, היו מתקשרים אלי: "שלום האימא של שמואל איתן" אמרו לי מה צריך וסיימו את השיחה.

<שרה ליבוביץ: כמה דקות אחרי זה "שלום אימא של דביר שלם, אני רואה שהתיק שלך צריך עוד טיפול".

<שרה ליבוביץ: לצערנו הטיפול אינו רציף.

<שרה ליבוביץ: אנחנו ההורים רוצים - - -

ישראל אייכלר: לילד אחד היה חסר מסמך ולילד אחר לא?

<שרה ליבוביץ: כשכבר הצלחתי לשלוח את המסמך האחרון, זה יאמר לזכותם - - -

ישראל אייכלר: כמה מסמכים אתם צריכים להביא?

<שרה ליבוביץ: שלושה תלושים של כל אחד מאתנו, אישור מעסיק, אישור קבלה למעון.

<שרה ליבוביץ: לא חסרים מסמכים.

<שרה ליבוביץ: מספיק שהחותמת לא הייתה מספיק תקינה "תשלחי שוב".

<שרה ליבוביץ: כל זה שוב לסרוק, לעלות למחשב.

<שרה ליבוביץ: בסיכומו של דבר, לאורך השנה שילמתי סכום מלא לרוב השנה עד שקיבלתי את ההנחה - - -

<שלומית אבינח: רטרואקטיבית, החסר זה חודשיים.

<איטה עטייא: לא.

<איטה עטייא: מהרגע שהיא שלחה את המסמך הראשון, כלומר מהרגע שהיא שלחה מסמך אחד.

<איטה עטייא: כשהיא שלחה מסמך אחד אנחנו לא עושים את זה רטרו.

<איטה עטייא: אפשר לשלוח את שלושת מסמכי הבסיס כדי שהרצף ימשך.

<שלומית אבינח: אז למה היא אמרה שלאורך כל השנה היא שילמה סכום מלא?

<שרה ליבוביץ: בסופו של דבר קיבלתי את הכסף.

<שרה ליבוביץ: כן, אבל במהלך השנה המשכורת שלי פחות או יותר במינימום ולפחות כ-4,000 שקל הלכו לי למעון של שני הילדים.

<שרה ליבוביץ: אני לא אשקר, חזרה לי הוראת הקבע, אנחנו זוג צעיר, משלמים שכירות, יש לנו עוד כל מיני דברים אחרים וההוראה חזרה.

<שרה ליבוביץ: למזלי המועצה האזורית השתדלה לחכות והמתינה עד שגם להם בשלב מסוים פקעה הסבלנות.

<שרה ליבוביץ: אז קיבלנו סוג של איום, אמרו לנו "אם לא תשלמו עד לתאריך זה וזה הילדים יאלצו להישאר בבית".

<שרה ליבוביץ: אני לא יכולה להשאיר את הילדים בבית.

<שרה ליבוביץ: עבדתי במשרת סייעת לילדים בכיתת תקשורת, מאוד קשה שלא אגיע לעבודה שלי.

<איטה עטייא: היא אומרת שדיברו אתה על כל ילד בנפרד, זה נשמע לי תקלה וזה לא משהו שצריך לקרות.

<שרה ליבוביץ: זה לא רק איתי, יש עוד - - - <קריאה:> כשיש שני ילדים מטופלים, שני הילדים מטופלים בצורה שונה.

ישראל אייכלר: מה קורה למשפחה שלא משלמת בגלל שיש לה עיקול בבנק ואין לה כסף.

ישראל אייכלר: כשהיא באה לשלם היא מאבדת את הזכות?

ישראל אייכלר: כלומר לא, אפילו לאורך כל השנה.

ישראל אייכלר: אתם במשרד לא מתעסקים - - -

<איטה עטייא: מחזירים רטרואקטיבית, עד השקל האחרון, מהיום שמגיע.

<שרה ליבוביץ: נכון וזה יאמר לזכותכם.

<שרה ליבוביץ: הכסף חוזר אלינו כי הוא גם מגיע לנו.

ישראל אייכלר: כמה זמן לקח עד שקיבלתם את האישור?

<שרה ליבוביץ: אני אומר שקיבלתי אותו לפני כחודש וחצי ויותר.

ישראל אייכלר: מתי הגשתם?

<שרה ליבוביץ: התחלנו בקיץ - - -

ישראל אייכלר: כלומר, קרוב לשנה לקח לכם עד שקיבלת את האישור.

<שרה ליבוביץ: אצלנו בישוב היינו המקרה שכולם צחקו על איך עדיין לא קיבלנו כי ברור שלנו מגיע הן מבחינת שעות העבודה וכל השאר.

<מיכל גורן: אני מבקשת להוסיף נקודה שלדעתי היא חשובה.

<מיכל גורן: כל שיחת טלפון כזאת, להבין איזה מסמך חסר ואיזה מסמך הגיע, לוקחת לפחות 40 דקות ולפעמים שעה.

ישראל אייכלר: עד שהטלפן מבין את מה שאת רוצה.

<מיכל גורן: כן, כי הוא עובר מראש על כל המסמכים ואז מחליט שהמסמך שהטלפנית הקודמת - - -

ישראל אייכלר: אומרת המנהלת שהמוקדנים בם בדרך כלל סטודנטים, הם לא עובדי מדינה שמכירים את החוקים - - <קריאה:> עובדי משרד.

<מיכל גורן: אין בעיה, אבל אם הטיפול היה רציף והיו מצמצמים את הזמן.

<מיכל גורן: כל הזמן מדברים עם פקידה חדשה וצריך להסביר לה מה שלחנו ומה לא שלחנו.

<מיכל גורן: בפעם האחרונה כששלחתי את הטופס האחרון המיוחל היא אמרה לי "הוא לא הגיע".

<מיכל גורן: אמרתי לה, "אבל נציגה אחרת אישרה לי שהוא כן הגיע".

<מיכל גורן: בסוף הסתבר, שהוא היה עם הטפסים של הבן השני.

<מיכל גורן: אנחנו ההורים מעריכים את משרד הכלכלה.

<מיכל גורן: אנחנו רוצים את מה שמגיע לנו בזכות ולא בחסד.

<מיכל גורן: אנחנו עובדים קשה, אנחנו תורמים למדינה ככל יכולתנו.

<מיכל גורן: אנחנו אומרים את זה רק כדי לייעל את המערכת, אנחנו לא רוצים - - -

ישראל אייכלר: אני מניח שאנשים שמגיעים לוועדה ומקדישים מזמנם, הם לא מתכוונים לפתור רק לבעיה האישית דרך פרוטקציה פה ושם.

ישראל אייכלר: אני מבקש מהגברת מרים רוזן להשמיע את הסיפור שלה.

<מרים רוזן: אני אימא לארבעה ילדים, אני במערכת של משרד הכלכלה כבר שמונה שנים וראיתי שינויים רבים במהלך הזמן הזה.

<מרים רוזן: כשאני התחלתי לא היה מוקד ולא היה אינטרנט, הכול התבצע דרך מנהלת המעון או רכזת המשפחתונים.

<מרים רוזן: אחד הדברים הכי כואבים לי כרגע, זה העניין של חוסר ההתאמה בין הצד של צהרונים ובין הצד של המשפחתונים או המעונות.

<מרים רוזן: כשיש אחים, האחד במסגרת כזאת והשני בכזאת, כלומר כשיש אחים במסגרת המשפחתון או המעון יש הנחת אחים.

<מרים רוזן: כשאחד בצהרון ואחד במעון או שהאחד בצהרון והאחד במשפחתון הם לא נחשבים לצורך הנחה נוספת.

<מרים רוזן: הם לא באותה משפחה או שהם לא אחים או אני לא יודעת מה.

<מרים רוזן: הערכות של הצהרונים מגיעות מדי שנה בסביבות חנוכה.

<מרים רוזן: זאת אומרת שאנחנו משלמים מחיר שלם לפחות עד ינואר.

<מרים רוזן: זה תוקע המון משפחות ובמיוחד אם יש להם יותר מילד אחד בצהרון – אלו בעיות קשות, מאוד קשה להתמודד.

<מרים רוזן: יש חוסר איזון - -

ישראל אייכלר: מי שנותן את האישורים למשפחתונים, צהרונים ומעונות הוא אותו אגף?

<איטה עטייא: אותו אגף, אבל אלו מסגרות שונות עם קריטריונים שונים.

<איטה עטייא: מעונות ומשפחתונים זה אותו תשלום, אות תעריף ואותו סמל.

<איטה עטייא: צהרונים, - - -

ישראל אייכלר: אם זה אותו אגף הוא יכול לטפל בשניהם יחד.

<איטה עטייא: היא העלתה נקודה מאוד ספציפית.

<איטה עטייא: אם יש שני ילדים במעון יש הנחה, כשיש ילד אחד במעון ואחד בצהרון הם לא מתחברים כי התעריף כאן שונה וכאן התעריף שונה.

<איטה עטייא: על פי הנחיות משרד האוצר אנחנו לא יכולים לחבר את הילדים האלה.

<איטה עטייא: כאן היא מדברת על אלפי שקלים ובצהרונים על מאות בודדות ולא מחברים את שתי המסגרות האלה.

ישראל אייכלר: לא מובן לי למה.

<איטה עטייא: כי זה תעריפים שונים לחלוטין.

ישראל אייכלר: אז מה?

<איטה עטייא: התעריפים בצהרון הם 100-200-300 שקל, במעונות היום ומשפחתונים אלו מאות שקלים.

<איטה עטייא: ברגע שאני נותנת הנחה אני בעצם מחברת עגבנייה ומלפפון ומשרד האוצר - -

ישראל אייכלר: את יכולה לתת את המינימום.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שההנחה בצהרון צריכה להיות יחסית לתשלום בצהרון.

<איטה עטייא: זה לא בדיוק כך.

<איטה עטייא: כל נושא התעריפים הוא באמת, לא שאני רוצה להתנער, זה באמת משרד האוצר.

<איטה עטייא: מי שמאשר את התעריפים, הלוחות ואת החישובים זה משרד האוצר.

<איטה עטייא: תפנו למשרד האוצר בכל נושא התעריפים - - -

ישראל אייכלר: אם כך צריך לפנות למשרד האוצר.

<שלומית אבינח: מרים, את ביקשת להגיע היום, אנחנו אמרנו לך שהנושא שלך הוא לא בדיוק קשור כי זה לא הנושא.

<שלומית אבינח: אני לא תוקפת.

<שלומית אבינח: למען גילוי נאות אני אומרת שפנית לוועדה ואמרנו לך לבוא.

<שלומית אבינח: יחד עם זאת אמרנו שהנושא של הצהרונים הוא לא בכותרת.

<שלומית אבינח: נכון שזה כתוב בנושא כי זה הנושא, אבל רוב הדיון הוא על הדרגות.

ישראל אייכלר: אני לא רואה בעיה.

ישראל אייכלר: משרד הכלכלה אומר שספציפית לעניין, ההוראות האלה ניתנות על ידי משרד האוצר.

ישראל אייכלר: לנו כוועדה והאזרח כפונה לא מעניין מי אחראי.

ישראל אייכלר: משרד הכלכלה אומר 'זה לא שייך אלי וצריך לפנות לאוצר'.

ישראל אייכלר: אם כך אנחנו צריכים לפנות לאוצר.

ישראל אייכלר: אין לי בעיה לפנות לשר האוצר בנפרד מהפנייה לשר הכלכלה.

<איטה עטייא: נושא התעריפים הוא חד-משמעית משרד האוצר.

ישראל אייכלר: צריך לעשות כאן סנכרון בין משפחתונים וצהרונים ומעונות.

ישראל אייכלר: ההורים עובדים שאין להם הכנסה גדולה, להם צריך לעזור.

ישראל אייכלר: במשפחתונים והמעונות לפני התעריף שנקבע ובצהרונים לפי התעריף.

ישראל אייכלר: כאן במקרה הזה יש שני ילדים בבית ולא מדובר בשתי משפחות.

<איטה עטייא: נאמר שבגלל שבמעונות יום ומשפחתונים התעריף זהה לכן הם יכולים להתחבר.

<איטה עטייא: צהרונים, זה תעריף שונה לחלוטין.

<איטה עטייא: משרד האוצר לא מוכן בשום פנים ואופן שאם יש ילד בצהרון וילד במעון שניתן הנחה, הם אומרים שזה לא אותו דבר.

<מרים רוזן: בכל מקרה, מטריד אותי יותר העניין של הערכות בחנוכה והתשלום המלא עד ינואר-פברואר.

<מרים רוזן: מקבלים החזר רטרואקטיבי מתחילת השנה, אבל עכשיו אני מחכה להסדר של פברואר.

<מרים רוזן: אומנם זה רטרואקטיבי אבל נשאר משהו - - -

ישראל אייכלר: למה זה נסחב עד חנוכה?

ישראל אייכלר: בגלל שהצהרונים לא נפתחו?

<מרים רוזן: לא.

<מרים רוזן: לפי מה שנאמר לנו על ידי חברת המתנ"סים זה מתעכב עד חנוכה כי הם לא מקבלים את הסמלים והם מסמלים מחדש - - -

ישראל אייכלר: זה בגלל הסמלים.

ישראל אייכלר: מיד נקבל תשובה מסודרת לכולם.

<מרים רוזן: זו אותה בעיה עם המשפחתונים.

<מרים רוזן: בשנה שעברה קיבלתי דרגה בפניה הראשונה שלי ביולי, איך שהוא צלחתי לגבי הילד במשפחתון.

<מרים רוזן: כעת אני מחכה לספטמבר הקרוב שאקבל את ההחזר מספט

<מרים רוזן: מבר שעבר כי הם לא מעבירים את הכסף עד ל-15 בחודש.

<מרים רוזן: זה דבר שמחייב אותי ב-1 בספטמבר לשלם מחיר מלא ולחכות - - -

ישראל אייכלר: למה לא קיבלת כל השנה את התשלום?

<מרים רוזן: אני משלמת ב-1 בספטמבר מחיר מלא על החודש הראשון.

<מרים רוזן: במעון מקבלים את הכסף ב-15 בחודש וכבר מחזירים לך את זה, את מקבלת צ'ק.

<מרים רוזן: במשפחתון מעבירים את זה למטפלת ושומרים את זה על חשבון החודש הבא, זה פשוט נסחב.

ישראל אייכלר: למה זה נסחב עד היום?

<מרים רוזן: כי הם לא קיבלו עדיין תשלום של יולי ושל אוגוסט.

<מרים רוזן: אני אקבל את הצ'ק חזרה בחודש ספטמבר.

ישראל אייכלר: המשפחתון לא קיבל מהמדינה את התשלום במשך כל השנה?

ישראל אייכלר: נבקש לשמוע את האנשים שעוסקים בנושא.

ישראל אייכלר: בבקשה, איטה עטייא מהאגף למעונות יום.

<איטה עטייא: נושא הצהרונים בניגוד למעונות היום ומשפחתונים, הוא שירות עתיק יומין אצלנו.

<איטה עטייא: הצהרונים הם שירות חדש יחסית במשרד הכלכלה.

<איטה עטייא: העבירו את זה אלינו לפני שש-שבע שנים.

<איטה עטייא: זה דבר חדש לגמרי, זה לא - - -

ישראל אייכלר: בעיניי שבע שנים זה המון זמן.

ישראל אייכלר: שמיטה שלמה.

ישראל אייכלר: הוועדה עצמה מתעסקת בזה שש שנים.

<איטה עטייא: האגף למעונות ולמשפחתונים מתעסק בדרך כלל עם ילדים מלידה עד גיל שלוש.

<איטה עטייא: צהרונים זה מגיל שלוש עד בית הספר.

<איטה עטייא: מישהו החליט שמעבירים את הטיפול למשרד הכלכלה, פתנו צהרונים.

<שלומית אבינח: יש סבסוד של המדינה לצהרונים, זה לא שפתחתם צהרונים.

<איטה עטייא: אסביר.

<איטה עטייא: בצהרונים, בניגוד למעונות יום ומשפחתונים, אנחנו עובדים על רישיון כל שנה.

<איטה עטייא: בכל המדינה נפתח למעונות יום הסמל והוא רץ.

<איטה עטייא: בצהרונים, בכל שנה אנחנו נותנים סמל.

ישראל אייכלר: ובמשפחתונים?

<איטה עטייא: במשפחתונים הסמל גם רץ.

<איטה עטייא: משפחתונים זה באמת משהו שהוא חריג באגף שלנו.

<איטה עטייא: בחודש מאי אנחנו מפרסמים את זה לציבור הרחב.

<איטה עטייא: כל הארגונים יכולים להגיש את הבקשות בצורה מסודרת.

<איטה עטייא: אין שום סיבה בעולם שאם החומר הוגש בצורה מסודרת למשרד הכלכלה עם סמל, שהדרגות לא תתחלנה מספטמבר.

<איטה עטייא: אגב, חברת המתנ"סים נמצאת אתנו מאתיים שנה, היא צריכה לשלוח את כל הטפסים מסודרים.

<איטה עטייא: אנחנו מאפשרים לשלוח את הטפסים עד ה-30 באוקטובר בגלל הביטוחים ונותנים עוד חודש.

<איטה עטייא: אתה יודע מתי הטפסים מגיעים למשרד שלנו?

<איטה עטייא: בינואר, דצמבר.

<איטה עטייא: בכל מקרה, אנחנו נותנים את הכסף אחורה.

ישראל אייכלר: מי לא מעביר את הטפסים, המתנ"סים?

<שלומית אבינח: ארגוני הצהרונים לא מעבירים את המסכמים.

<איטה עטייא: ברגע שמביאים את כל המסמכים לקבלת רישיון אין שום סיבה בעולם שהם לא יקבלו את הדרגה בספטמבר, אין שום סיבה בעולם.

<איטה עטייא: הם מתעכבים.

<איטה עטייא: על מנת לא להרע להורים אנחנו נותנים להם להימרח ולהימרח והם מגיעים עד דצמבר.

<איטה עטייא: בכל מקרה אנחנו משלמים את הכסף אחורה.

<איטה עטייא: שיהיה ברור, אנחנו לא מזיקים להורים בגלל שהארגונים מתמהמהים.

<איטה עטייא: זה על נושא הצהרונים.

<מרים רוזן: זה 400 שקל לחודש.

<איטה עטייא: זה בין 400 ל-250 שקל.

<איטה עטייא: הכי גבוה זה 400 והמינימום זה 250.

ישראל אייכלר: מנהלי המעונות והמשפחתונים כן מעבירים בזמן?

<איטה עטייא: לדעתי כן.

<איטה עטייא: אני לא מכירה את הסיפור - - -

<שלומית אבינח: כל שנה אתם צריכים להעביר?

<רחל אברהם: תלוי מתי מגיעות הערכות, אצלנו הערכות עדיין לא הגיעו.

<רחל אברהם: הרישום התחיל מאוחר, אין עדיין ערכות ועכשיו נכנס התהליך.

<רחל אברהם: התהליך הזה יפגע ישר בתחילת השנה.

ישראל אייכלר: רק עכשיו קיבלתם?

ישראל אייכלר: עכשיו זה סוף שנה.

<רחל אברהם: אני צריכה להעביר ערכה לשנה הבא.

<רחל אברהם: <קריאה:> למה אתם לא מעבירים באינטרנט?

<רחל אברהם: כי ההורים אצלנו שולחים בדואר, אין את המדיה אצל החרדים.

<רחל אברהם: ערכות עדיין אין ואז מתחיל הסיפור ומכאן מתחילה הסגה.

<רחל אברהם: יש לי מה לומר להם שהם גובים את הכסף, אצלנו כשנלקחת הדרגה להורה בגלל לידה או בגלל שינוי במעמדו, לוקחים גם מהמטפלת כי אין להם אפשרות לקחת מההורה.

<רחל אברהם: משלמים לנו וזה נכנס כחבילה אחת לעירייה.

<רחל אברהם: מודעים לי שלוקחים רטרו את הדרגה להורה.

<רחל אברהם: זה בדיוק מה שהיא סיפרה, זה מושת עלי.

<רחל אברהם: זאת אומרת, המשרד מקצץ את מהמשכורת השלמה של המטפלת.

<רחל אברהם: להורה לקחו את הדרגה בחזרה ואני לא מקבלת משכורת מכיוון שאין ממי לקחת.

<רחל אברהם: הם נותנים הוראת קבע לחשבון הבנק.

<רחל אברהם: היה אצלי הורה, הוא עשה שירות לאומי, הוא שינה את הסטטוס, הוא חזר לכולל - - -

<שלומית אבינח: ישר זה ככה?

<איטה עטייא: אמרתי בתחילת דברי, שבנושא של המשפחתונים אין לי ידע.

<שלומית אבינח: אנחנו הזמנו את הדיון בנושא השני לרבע לשלוש, אנחנו מחכים.

ישראל אייכלר: ליאור גבאי, גם לך יש משפחתונים?

<ליאור גבאי: יש לנו גם משפחתונים וגם מעונות יום, צהרונים לא ולכן קל לי להגיב לגבי שני הדברים.

<ליאור גבאי: יש כמה נקודת שמהוות עוול מאוד מאוד משמעותי.

<ליאור גבאי: אחת, בהקשר למה שהגברת אמרה, זה גורף גם למעונות וגם למשפחתונים.

<ליאור גבאי: המוקד החליט, מסיבותיו הוא, לעשות בקרה כזאת או אחרת והיה והסתבר שהורה התרשל, העביר דיווחים אחרים - - -

ישראל אייכלר: או שהאימא ילדה.

<ליאור גבאי: זה עניין אחר.

<ליאור גבאי: יש הצעת חוק של חברי הכנסת הרב אורי מקלב והרב משה גפני שמתייחסת לחופשת לידה.

<ליאור גבאי: זו שערורייה בפני עצמה.

<ליאור גבאי: יולדת שמאריכה את חופשת הלידה, המדינה אומרת לה שהיא יכולה להאריך את החופשה ומשרד הכלכלה אומר שאחרי שלושה חודשים נגמר.

<ליאור גבאי: יתרה מכך, אם היא לא חוזרת לעבודה הוא שולל ממה רטרואקטיבית גם את תקופת חופשת הלידה.

<ליאור גבאי: כשאנחנו מדברים על אותו הורה שהתרשל בין במעונות ובין במשפחתונים, התרשל, טעה, הוטעה ולא משנה מהן הסיבות.

<ליאור גבאי: אז החליטו ואמרו 'תשמע, הדרגה שלך היא לא דרגה נכונה'.

<ליאור גבאי: באים אלינו הארגונים ולא משנה אם אנחנו מפעילים מעונות יום או משפחתונים ואומרים לנו 'ההורה הזה, מרגע זה הוא לא דרגה 3, הוא דרגה 12.

<ליאור גבאי: כעת קחו ממנו 12 אלף רטרואקטיבית'.

ישראל אייכלר: למה מיד 12?

ישראל אייכלר: אולי 5?

ישראל אייכלר: 12 זה למי שהוא לא זכאי להנחה.

<ליאור גבאי: אותו הורה, המסכן הזה, אנחנו כארגון מה נעשה עכשיו בחודש החמישי, שישי או השביעי?

<ליאור גבאי: מה נגיד להורה הזה?

<ליאור גבאי: נאזוק אותו באזיקים?

<ליאור גבאי: מה נגיד לו?

<ליאור גבאי: לפעמים אנחנו נאצלים לגרור אותו עד סוף שנה.

<ליאור גבאי: במקרה הטוב זה להגיע אתו לפריסת תשלומים ובמקרה הגרוע ההורה הזה קם והולך.

<ליאור גבאי: כארגון, כמעונות היום זה גורם נזק גדול כי זה לא הורה אחד - - -

<שלומית אבינח: סליחה, זה לא הוא קם, זה כי אין לו איך לשלם.

<ליאור גבאי: אני לא מתלונן על ההורה.

<ליאור גבאי: אני מתאר מצב, אני לא אומר שזו בעיה מול ההורה.

<ליאור גבאי: על ההורה נפל עכשיו חוב של 12 אלף - - -

ישראל אייכלר: לפעמים האישה צריכה להפסיק לעבוד כי כל ההכנסה שלה - - -

<ליאור גבאי: יפה, זה בניגוד לעידוד תעסוקת נשים.

<ליאור גבאי: במעונות שלנו זו בעיה כי לא מדובר בילד אחד אלא עשרות ומאות לפעמים.

<ליאור גבאי: במשפחתונים זו אותה מטפלת מסכנה שמתמודדת עם חמישה ילדים שפתאום יש לה בור של 17-18 אלף שקל.

<ליאור גבאי: עכשיו צריך להגיד לאותה מטפלת 'תקשיבי, החודש השוטף שלך הוא 7-8 אלף שקל, גברתי, לא רק שלא תקבלי החודש, גם בחודש הבא לא תקבלי כי מישהו במוקד עשה בקרה וגילה שמשהו כהן טעה, הטעה, התרשל.

<ליאור גבאי: כעת אני מתייחס דווקא לנו הארגונים וגם למטפלות ומשפחתונים.

<ליאור גבאי: יש בעיה למשרד?

<ליאור גבאי: המשרד עשה בקרה בצורה כזאת או אחרת, החליטו לשלול את דרגה מההורה, שיפנו להורה, שיבקשו ממנו, שיגיעו אתו להסדר.

<ליאור גבאי: למה זה קשור אלינו כארגונים?

<ליאור גבאי: למה זה קשור לאותן מטפלות מסכנות שצריכות להתמודד עכשיו עם הורה שאומר: 'תשמעו, אין לי מה לעשות'.

<ליאור גבאי: זו שאלה אחת.

<ליאור גבאי: הנקודה השנייה שהיא לא פחות חשובה, היום המוקד מבקש כך ומחר מבקש אחרת, אתמול-שלשום מבקש משהו אחר.

<ליאור גבאי: ואותו הורה יוצא מתוסכל.

<ליאור גבאי: למה?

ישראל אייכלר: הוא לא מבקש בכתב?

<ליאור גבאי: לא.

<ליאור גבאי: זה עובד כך: מתקשרת רותי שאומרת - - -

<איטה עטייא: במייל, הוא יכול להיכנס לאתר.

ישראל אייכלר: במייל מפורט מה הוא צריך להביא?

<איטה עטייא: את הכול.

<ליאור גבאי: אני חייב לומר, יאמר לזכותו של אלכס שמאז שהוא מונה למנהל הפרויקט, מנהל המוקד חל שיפור משמעותי מאוד בכל הנושא של דרגות הורים.

<ליאור גבאי: זה נאמר לזכותו וצריך להגיד את זה.

<ליאור גבאי: צריך להגיד גם דברים טובים וזו ההזדמנות להגיד שהאחריות היא מלמעלה ושל אלכס בפועל, זה נאמר לזכותם.

ישראל אייכלר: היום, שעה לפני הדיון, א מנהלת הוועדה שמטפלת בהרבה בעיות מול הרבה משרדים, אמרה לי: "איטה ואלכסנדר שצריכים היום להגיע, הם אנשים נהדרים ועונים לנו כל הזמן לכל הפניות".

ישראל אייכלר: קיבלת את זה.

ישראל אייכלר: כאן זה לא עניין אישי, יש כאן משרד ממשלתי.

<ליאור גבאי: יאמר לזכותם של איטה וגם של אלכס בעניין הזה שאכן יש מענה, אבל לא תמיד הדברים קשורים אליהם.

<ליאור גבאי: אם מישהו אצל חשב משרד הכלכלה החליט שכרגע עושים בקרה בדרך זו או אחרת, לי אין בעיה.

<ליאור גבאי: אני חושב שמדינה או ממשלה שמשלמת ומסבסדת רשאית לעשות כל ביקורת שהיא רוצה.

<ליאור גבאי: זה בסדר גמור, אבל במבחן התוצאה שמפילים את זה על הארגון או על המטלפת בקצה, זה נזק משמעותי.

ישראל אייכלר: אלכסנדר בלונוגוב מנהל המוקד, אני פונה אליך, כאדם שמשקיף מהצד אני מזהה את הקטע שהמדינה מדברת עם האזרח בטלפון, המוקדן ואין דרך להוכיח שנתבקשתי להביא א', ב' ו-ג' והבאתי אותם ,ופתאום אומרים לי שאני צריך להביא ה' ו'.

ישראל אייכלר: איך אתה מתמודד עם זה?

<אלכסנדר בלונוגוב: כאשר ההורה מגיש את הבקשה נקבעת לו דרגה ואם חסרים לו מסמכים כאלה ואחרים, ראשית הוא מקבל מייל לכתובת המייל שלו עם פירוט המסמכים החסרים שאותם הוא צריך לצורך קביעת הדרגה.

<אלכסנדר בלונוגוב: את הפירוט הזה הוא יכול לקבל דרך כניסה לאינטרנט.

<אלכסנדר בלונוגוב: גם ממכשיר הנייד הוא יכול לראות את פירוט הדרגות שלו, הוא יכול לראות את פירוט בקשת השלמת מסמכים, את המסמכים שהוא שלח ומה הסטטוס שלהם, טופל לא טופל.

<אלכסנדר בלונוגוב: הכול נמצא והוא יכול להיכנס גם למענה קולי ממוחשב, הוא יכול 24/7 להתקשר למענה הקולי הממוחשב ולקבל את הנתונים של הדרגות שלו.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו משתדלים להעביר את האינפורמציה בכל הדרכים האפשרויות.

ישראל אייכלר: תוכל בבקשה לפרט לנו מהם המסמכים שכל הורה צריך להגיש?

<אלכסנדר בלונוגוב: זה תלוי, אם אנחנו מדברים על הורה שכיר הוא צריך שלושה תלושי שכר.

<אלכסנדר בלונוגוב: משרד הכלכלה נותן טווח רחב של חודשים, לא אומרים להביא לנו שלושה תלושי שכר אלה ואלה בלבד, אנחנו אומרים מנובמבר עד אפריל ואם תביאו יותר מעודכנים גם זה טוב.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו נותנים טווח מאוד רחב.

<אלכסנדר בלונוגוב: אני לא חושב שיש עוד משרד ממשלתי שנותן טווח כל כך רחב.

<אלכסנדר בלונוגוב: אם בתלושי השכר לא מופיעים שעות העבודה בפועל, זה מרכיב קריטי וחיוני בחישוב.

<אלכסנדר בלונוגוב: זה בין 24 ל- 36 שעות - - -

ישראל אייכלר: מי מקבל 24 שעות?

<אלכסנדר בלונוגוב: זה לפי שהיא עובדת.

<אלכסנדר בלונוגוב: כמו למשל אנשים שהם גם לומדים.

<אלכסנדר בלונוגוב: המינימום זה 24 שעות ויש אוכלוסיות כמו חד-הורית - - - <קריאה:> אגב, במגזר הערבי זה לא כך.

<איטה עטייא: מר אייכלר, יש החלטת ממשלה שקשורה למגזר הערבי מלפני שלוש או ארבע שנים.

<איטה עטייא: ממשלת ישראל החליטה שמשרת עובדת במגזר הערבי היא 24 שעות.

ישראל אייכלר: על זה אני מדבר ואני בעד הדבר הזה, אבל אני חושב שזה עוול נוראי כלפי עובדות יהודיות שצריכות לעבוד 36 שעות.

ישראל אייכלר: אני מבקש לחזור על מה שאמרתי.

ישראל אייכלר: בשעתו כשנקבע הדבר הזה אמרתי ואני אומר שוב כיושב ראש הוועדה, אני רוצה שיעודדו את המגזר הערבי, אני לא רוצה שיקפחו אותם ואני בעד שיתנו להם 24 שעות לזכאות, אבל בתנאי אחד שגם יהודיות תוכלנה לקבל את זה.

ישראל אייכלר: לא יתכן, למשל מה שסיפרה כאן שרה ליבוביץ שהיא צריכה לקרוע את עצמה 36 שעות עם הילדים אחרת היא לא זכאית.

ישראל אייכלר: לעומת זאת, אם היא הייתה מעדה או דת אחרת היא הייתה זכאית עם 24 שעות.

<ליאור גבאי: ברשותך יושב ראש הוועדה אני אחדד לך עוד נושא, מורה במגזר הכללי מקבלת את במסגרת של "אופק חדש" ולכן משרה של 36 שעות נחשבת כ-24.

<ליאור גבאי: מורה במגזר החרדי שלא מתקיים אצלה "אופק חדש" מוכה פעמיים.

<ליאור גבאי: אחת, אין לה "אופק חדש" ושתיים אומרים לה: "גברתי, סך השעות שלך הוא הסך המקסימלי" וזה אסור.

<ליאור גבאי: בכובע אחד אומר משרד החינוך שמשרת אם מוגדרת.

<ליאור גבאי: הרשתות המסוימות קוראות למשרה עם שעות מסוימות 'משרת אם' שזה 24 שעות.

<ליאור גבאי: במגזר הכללי יש את "אופק חדש" וזה נכנס לתוך מסגרת.

<ליאור גבאי: במקום אחד אומרים שזו משרת אם ובמקום השני אומר משרד הכלכלה שבשבילי זו לא משרת אם, "בשבילי זו משרה מופחתת".

<ליאור גבאי: לכן היא אף פעם לא תקבל דרגה 3, תמיד היא תקבל דרגה 4 ו-5.

ישראל אייכלר: למה זה?

ישראל אייכלר: הוא אומר שחוץ מהפלייה שדיברנו עליה בין ערביות ליהודיות יש הפלייה בין מגזר ממלכתי עם "אופק חדש" זה 24 שעות למשרת אם לבין שברשתות כמו "מעין החינוך" ואחרים לא מכירים בזה אלא רק ב-36 שעות בפועל.

<אלכסנדר בלונוגוב: יש כאן היסטוריה ארוכה.

<אלכסנדר בלונוגוב: תחילה קבעו את הרף המינימלי ל-40 שעות שבועיות ומי שלא נמצא ברף הזה לא קיבלה כלום.

<אלכסנדר בלונוגוב: אחר כך ראו את המצוקה של הבעיות ואמרו: "אין בעיה, אנחנו קובעים מדרג שנשים יכולות לקבל זכאות החל מ-24 שעות שבועיות שזה המינימום".

<אלכסנדר בלונוגוב: אגב, לחד-הוריות המינימום הוא 20 שעות שבועיות ולאימהות שלהן שלושה ילדים במעון או במשפחתון הרף הוא 20 שעות שבועיות - - -

<ליאור גבאי: כמעט ואין חיה כזאת.

<אלכסנדר בלונוגוב: יש.

<אלכסנדר בלונוגוב: בקרב החד-הוריות, אנחנו יודעים שיש.

<ליאור גבאי: שלושה ילדים במשפחתון או במעון?

<אלכסנדר בלונוגוב: לא.

<אלכסנדר בלונוגוב: אני אומר שחד הוריות ושלושה ילדים במעון או במשפחתון או בשניהם יחד.

<ליאור גבאי: נדיר מאוד, אלא אם יש שלישיה.

<אלכסנדר בלונוגוב: יש.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו ברוך ה' מתעסקים עם האוכלוסייה הזאת.

<איטה עטייא: יש משפחות ברוכות ילדים שכל שנה נולד ילד.

<ליאור גבאי: בודדים.

ישראל אייכלר: אנחנו לא בדיסקוס, אנחנו בוועדה ציבורית.

ישראל אייכלר: שום דבר כאן הוא לא אישי ולא בדו-שיח.

ישראל אייכלר: יש כאן טענה של פונים מול המדינה והמדינה צריכה לענות.

ישראל אייכלר: לא מנהלים כאן משא ומתן.

ישראל אייכלר: אתה אומר שזו היסטוריה, אבל אני מדבר על ההווה.

ישראל אייכלר: האם בהווה יש הבדל בין מורה בחינוך העצמאי ו"אל המעיין" לבין מורה ב"אופק חדש"?

ישראל אייכלר: מה הקשר מבחינת משרד הכלכלה.

ישראל אייכלר: בלי קשר מיהו השר, מה הקשר להפלות בין מורה X למורה Y?

<אלכסנדר בלונוגוב: ההפליה אם היא קיימת היא לא במשרד הכלכלה כי משרד הכלכלה בסופו של דבר מחשב את הזכאות על פי המסמכים.

<אלכסנדר בלונוגוב: אם בתלוש השכר כתוב שהיא עובדת 24 שעות אז היא מקבלת דרגה בתוספת 3 דרגות.

<אלכסנדר בלונוגוב: אם כתוב שהיא עובדת 32 שעות היא מקבלת תוספת של שתי דרגות.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו עובדים לפי מדרג והכול בצורה מסודרת.

<אלכסנדר בלונוגוב: השאלות בעניין המשרות, עם זה צריך לפעול אל מול משרד החינוך.

ישראל אייכלר: "באופק חדש" כתוב 36 שעות למרות שהיא עובדת 24 שעות?

<אלכסנדר בלונוגוב: לא.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מקבלים תלושים ממשרד החינוך.

<אלכסנדר בלונוגוב: יש מגוון רחב של שעות, יש כאלה שעובדות גם יותר מ-36 שעות, יש כאלה שעובדות פחות.

<אלכסנדר בלונוגוב: לנו אין שום עניין ואפילו לא חושבים על הפלייה כזאת או אחרת.

<אלכסנדר בלונוגוב: אם יש טענות, הטענות האלה צריכות להתברר אל מול משרד החינוך כי אנחנו בסך הכול מקבלים את המסמכים.

ישראל אייכלר: אבל אני מבין שמשרד החינוך כן מכיר במשרת אם של 24 שעות.

<אלכסנדר בלונוגוב: אין לנו כזאת משרת אם.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מסתכלים בסך הכול 24 שעות - - -

ישראל אייכלר: שאלת הבהרה לליאור גבאי, אימא במשרת אם "באופק חדש" עובדת רק 24 שעות, כותבים לה בתלוש השכר שזה 36?

<ליאור גבאי: בתלוש השכר של "אופק חדש" יש מכלול של שעות שהייה ו- - -

ישראל אייכלר: הכול ביחד, מה כתוב?

ישראל אייכלר: כתוב 36?

<ליאור גבאי: כמדומני, המדינה מגלמת את זה.

ישראל אייכלר: ואצלכם כתוב 24?

ישראל אייכלר: אומר לך אלכסנדר שאם כך לך למשרד החינוך שיכתבו לך 36 שעות, "אני עיוור, אני רואה מה שכתוב פה".

<ליאור גבאי: אבל זה לא מדויק.

<ליאור גבאי: ברשותך, ההגדרה היא לא הגדרה שאנחנו המצאנו.

<ליאור גבאי: זו הגדרה של משרד החינוך שהגדיר משרה מלאה של מורה.

<ליאור גבאי: <קריאה:> 24 זו משרה מלאה.

ישראל אייכלר: מה כתוב, 24 או 36?

<ליאור גבאי: משרד החינוך המציא את ההגדרה של משרת אם, לא אנחנו המצאנו את זה.

<ליאור גבאי: משרד החינוך מגדיר מה היכולת של מורה לעבוד במשרה מלאה.

ישראל אייכלר: אני מבקש כעת להתייעץ אתך, שר הכלכלה יכול לקבוע שגם יהודיות מקבלות 24 שעות כמו הערביות?

<ליאור גבאי: זו החלטת ממשלה.

<ליאור גבאי: הוא צריך להביא את זה לממשלה.

<ליאור גבאי: אני כבר דיברתי עם השר בעניין הזה.

<ליאור גבאי: הוא צריך להביא את זה להחלטת ממשלה.

ישראל אייכלר: הוועדה תפנה לשר הכלכלה ולשר האוצר להשוות את זכיותיהן של היהודיות לזכויות האימהות - - -

<איטה עטייא: אם זה יהיה 24 אז זה יפתור גם את שכר המורות.

ישראל אייכלר: אני רוצה להרוויח את שני הדברים יחד.

ישראל אייכלר: יש בזה היגיון עצום כי אם אני רוצה לעודד עבודה אז גם אצל מורות יהודיות וגם אצל מורות ערביות.

ישראל אייכלר: שלא יתפרש חלילה שאני בעד שיעלו את השעות למורות הערביות.

ישראל אייכלר: אני רוצה להיות מספיק הגון.

<שלומית אבינח: לגבי המשפחתונים אנחנו מחפשים את מלי וזה ירשם בפרוטוקול.

ישראל אייכלר: בבקשה הגברת יעל שמגרד מנכ"לית העמותה נשות חרות בישראל.

ישראל אייכלר: מי העמותה הזאת?

<יעל שמרגד: עמותה שעוסקת בדיוק בנושאים - - -

ישראל אייכלר: היא קשורה למפלגת החרות?

<יעל שמרגד: בעבר היתה מפלגת חרות, הנשים בעבר הקימו את העמותה.

<יעל שמרגד: היא לא מזוהה עם החרות, היא מזוהה עם הליכוד ובלי קשר כזה או אחר אנחנו מפעילים 25 מעונות ברחבי הארץ, יש לנו עוד כמה בדרך.

<יעל שמרגד: אני מבקשת לתת דוגמה בנושא של סבסוד.

<יעל שמרגד: אנחנו נתקלים בסוגיה.

<יעל שמרגד: יש לנו מקרה של הורה שמחליף לדאבונו כל חודש עבודה, כתוצאה מכך ביטלו לו רטרואקטיבית לפני כחודש-חודשיים את הדרגה משום שהכול השתנה אצלו.

<יעל שמרגד: נכון שדיברנו על זה כעת.

<יעל שמרגד: המשרד לא מודע שיש אנשים שמחליפים מקומות עבודה כי אין להם בררה.

<יעל שמרגד: הוא החליף מקום עבודה והורידו לו אחורה רטרואקטיבית לכל השנה.

ישראל אייכלר: אלכסנדר, מה קורה לאדם שעבד ואיבד את מקום עבודתו ועבר למקום עבודה אחר?

ישראל אייכלר: בכל פעם הוא צריך להתחיל את כל הזכאות שלו מחדש?

ישראל אייכלר: אתה לא מודע למצב הכלכלי שלו?

<אלכסנדר בלונוגוב: מי שמחליף מקום עבודה באופן טבעי צריך להעביר אלינו שלושה תלושי שכר עדכניים ביותר כי לפעמים השכר עולה ולפעמים יורד, שעות העבודה משתנות – המרכיבים האלה קריטיים לקבלת הזכאות.

<אלכסנדר בלונוגוב: טבעי שאדם מחליף עבודה ואני גם לא מחפש אותו, אני לא מקבל דיווח שהוא החליף עבודה לא מלמעלה ולא מלמטה.

<אלכסנדר בלונוגוב: הוא יכול להמתין לאסוף שלושה תלושי שכר ממקום העבודה החדש שלו, להגיש לי אותם ואני אעדכן לו.

ישראל אייכלר: אתה לא מפסיק לו את הדרגה?

ישראל אייכלר: למה שתפסיק לו.

ישראל אייכלר: תיתן לו את השלושה חודשים ואחרי שלושה חודשים אם הוא לא מביא תלושים חדשים אז - - -

<אלכסנדר בלונוגוב: יש שתי אופציות.

<אלכסנדר בלונוגוב: אחת, שהוא יחכה שלושה חודשים, יביא לי שלושה תלושים - - -

ישראל אייכלר: בלי סבסוד?

<אלכסנדר בלונוגוב: לא.

<אלכסנדר בלונוגוב: סוכם שהוא מקבל סבסוד מתחילת השנה, באמצע השנה הוא החליף מקום עבודה.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מורידים רטרו.

<אלכסנדר בלונוגוב: יש לו שתי אופציות - - -

<קריאה: אני אומרת לך שאנחנו מחוברים למחשב של משרד הכלכלה וירדה לו מתחילת השנה הדרגה רטרואקטיבית.

<אלכסנדר בלונוגוב: שוב, אנחנו צריכים ללמוד מהמקרה הספציפי.

ישראל אייכלר: אולי תעבירי אליהם את המקרה הספציפי עם העתק לנו ונראה איך הם מטפלים בו ונבחן אם יש כשל במערכת.

<אלכסנדר בלונוגוב: באופן כללי, בנאדם שמחליף מקום עבודה באמצע השנה, זה טבעי, הוא שולח למוקד שלושה תלושים ממקום העבודה החדש לחודשים מלאים ואנחנו נעדכן, אז הוא מקבל - - -

<ליאור גבאי: אלכס, אבל עד שעוברים שלושה חודשים- - -

ישראל אייכלר: אתה נתת לו זכאות, אם הוא לא בסדר אז אל תיתן לו בשנה הבאה.

ישראל אייכלר: למה אתה צריך בכל פעם לשנות?

<אלכסנדר בלונוגוב: הזכאות מתקיימת כשמתקיימים התנאים המוקדמים.

ישראל אייכלר: מה, פתאום הוא התעשר, זכה במפעל הפיס ולכן מיד אתה - - -

<אלכסנדר בלונוגוב: הרבה פעמים זה גם לטובתו.

ישראל אייכלר: אני מבקש ממך תשובה לגברת גורן עם הסיפור שלה.

ישראל אייכלר: לה יש את אותו סיפור.

ישראל אייכלר: בגלל שהיא ילדה אתה שולל ממנה את הזכאות.

ישראל אייכלר: נניח שאתה רוצה להיטיב אתה, היא צריכה להתחיל את כל הסיפור ובינתיים אתה מבטל לה את הזכאות הקודמת, למה?

<אלכסנדר בלונוגוב: יש מבחני תמיכה שהם הקריטריונים למתן הזכאות.

<אלכסנדר בלונוגוב: זה מסמך היסוד על פיו אנחנו פועלים ונותנים דרגות.

<אלכסנדר בלונוגוב: במבחני התמיכה כתוב בצורה מאוד ברורה מה צריך להגיש, מה אישה שיולדת צריכה להגיש.

<אלכסנדר בלונוגוב: סמוך ככל האפשר למועד הלידה אנחנו מבקשים להגיש תעודת זהות עם ספח עדכני עם הילוד החדש ותלוש שכר לחודש שקדם לחודש הלידה.

<אלכסנדר בלונוגוב: כל זאת על מנת שהיא תקבל זכאות לתקופת חופשת הלידה.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מפסיקים עם לידת הילד, לא מפסיקים, אנחנו ממתינים למסמכים וגם עושים שיחות יזומות.

<אלכסנדר בלונוגוב: לא כל האימהות עונות - - -

ישראל אייכלר: למה צריך את כל הבירוקרטיה הזאת?

ישראל אייכלר: אם היא רוצה זכאות נוספת בגלל שהיא כעת אימא לשני ילדים אז שהיא תשלח ואתה תעדכן.

ישראל אייכלר: למה אתה בכלל צריך להתעסק בעניין הלידה?

<איטה עטייא: ואם היא לא חזרה לעבודה?

ישראל אייכלר: אז היא לא חזרה.

<איטה עטייא: אז לא מגיעה לה דרגה.

<איטה עטייא: <קריאה:> היא עדיין בחופשת לידה ולא מתפרנסת.

<מיכל גורן: לי שללו את הדרגה בחופשת הלידה.

<אלכסנדר בלונוגוב: יותר נכון ביטלו לך את הדרגה, כי שלחת תעודות זהות ולא שלחת תלושי שכר.

<אלכסנדר בלונוגוב: התקשרו אליך כמה וכמה פעמים - - -

<מיכל גורן: פעם אחת.

<אלכסנדר בלונוגוב: בדקנו, התקשרו כמה פעמים.

ישראל אייכלר: אני שואל, בשביל מה להתקשר בכלל?

ישראל אייכלר: מה אתם משגיחי חדרי לידה?

ישראל אייכלר: באמת, אני לא מבין, ככה יורדים לחיי האזרח?

ישראל אייכלר: המשרד נותן זכאות, בדרך כלל נותנים לשנה.

ישראל אייכלר: בעבודה נותנים זיכוי לשנה, אתה נותן ללימודים לשנה, אם היה שינוי דרמטי כמו למשל שהוא הפסיק לעבוד, אז תוך חודש-חודשיים אחרי זה הגיעו דיווחים שהוא לא עובד, כלומר המוסד מודיע שהוא לא עובד- - -

<אלכסנדר בלונוגוב: לא מגיעים לי דיווחים.

<אלכסנדר בלונוגוב: מי שמפסיק לעבוד, אתה חושב שהוא בא לדווח?

<אלכסנדר בלונוגוב: לא, הוא ממשיך לקבל.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מקבלים דיווח.

ישראל אייכלר: אז למה דווקא בלידה אתה מודיע לה מיד שהפסיקה לקבל.

ישראל אייכלר: הרי יש לה אינטרס להודיע לכם שהיא ילדה כי היא רוצה גם על השני זכאות.

ישראל אייכלר: אל תפסיק לה שום דבר.

ישראל אייכלר: עד שהיא לא מביאה לכם את כל המסמכים היא לא תקבל את הזכאות לילד השני.

ישראל אייכלר: להפסיק לה את הזכאות של הילד הראשון, בשביל מה?

<אלכסנדר בלונוגוב: שוב.

<אלכסנדר בלונוגוב: הכלל הוא מאוד פשוט ומי שפועלת לפיו זה לא קשה.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא רודפים אחרי נשים שיולדות.

<אלכסנדר בלונוגוב: ממש לא, להפך אנחנו עושים את זה כשירות.

<אלכסנדר בלונוגוב: כשאנחנו רואים במערכת שאישה ילדה אנחנו מתקשרים אליה כשירות - - -

ישראל אייכלר: איך אתם רואים שהיא ילדה?

<אלכסנדר בלונוגוב: דרך המרשם.

<ליאור גבאי: אתה רואה שהיא ילדה אז בשביל מה אתה צריך - - -

<אלכסנדר בלונוגוב: רגע, תנו לי להסביר.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו עושים את זה כשירות, אנחנו רואים שלאימהות קשה להן ולא תמיד יודעות.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו משתדלים להתקשר משום שהמעביד- - -

ישראל אייכלר: בבקשה.

ישראל אייכלר: הפרוטוקול מבקש להקשיב לאלכסנדר.

ישראל אייכלר: אני מבטיח שלמרות שהשעה כבר שלוש, אחרי שהוא יסיים נאפשר לך לדבר כי אתה בעל ניסיון ומכיר את התחום.

<שלומית אבינח: מלי עדיין לא יצאה מהמשרד לגבי הנושא השני.

<איטה עטייא: אני אתן לכם את זה.

<איטה עטייא: היא שלחה במייל.

<איטה עטייא: היא טוענת שהיא העבירה אלי.

<איטה עטייא: היא מבקשת שזה ייכתב בפרוטוקול, אבל מעולם זה לא הגיע אלי.

ישראל אייכלר: מה לא הגיע?

<איטה עטייא: התשובה שהיא כתבה עכשיו במייל.

<איטה עטייא: אני מבקשת שזה יהיה כתוב בפרוטוקול, יש גבול לכל דבר.

ישראל אייכלר: גבול למי?

<איטה עטייא: למי שאמר שהוא שלח והוא שלח.

ישראל אייכלר: בוועדה שלנו?

ישראל אייכלר: הוועדה שלנו לא העבירה?

<איטה עטייא: לא.

<איטה עטייא: הוועדה שלך בסדר.

ישראל אייכלר: משרד הכלכלה לא העביר.

ישראל אייכלר: גם שזה יהיה רשום בפרוטוקול.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מתקשרים כי אנחנו יודעים שאימהות לא תמיד יודעות.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מתקשרים כי אנחנו רוצים שאימהות תדווחנה ותקבלנה את ההנחה שמגיעה להן.

<אלכסנדר בלונוגוב: בדרך כלל לפי מספר הילדים מקבלים הנחה יותר נמוכה, משמע סבסוד יותר גבוה.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא רודפים, אנחנו לא מתקשרים לאימהות ולמחרת מבטלים את הדרגה.

<אלכסנדר בלונוגוב: זה לא כך.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מבטלים את הדרגה.

<אלכסנדר בלונוגוב: אל תצחקי ותכף אסביר לך למה.

ישראל אייכלר: היא לא צריכה לצחוק, היא צריכה לבכות.

<אלכסנדר בלונוגוב: במבחני תמיכה כתוב בצורה מפורשת שאימא שילדה צריכה להעביר, סמוך ככל האפשר למועד הלידה, צילום תעודת זהות עם הספח המעודכן לילד שנולד ותלוש שכר לחודש שקדם לחודש הלידה.

<אלכסנדר בלונוגוב: גם את היית מביאה חצי שנה אחרי, גם חצי שנה אחרי היינו מעדכנים.

<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא רודפים ולא מחפשים.

<אלכסנדר בלונוגוב: אם היית שולחת את מה שביקשנו, ילדת באפריל ושלחת בחודש יוני - - -

<מיכל גורן: ילדתי בסוף אפריל ומיד - - -

ישראל אייכלר: המשרד יגיד לך מתי ילדת ואם לא הם יגידו שהם יבדקו.

ישראל אייכלר: אני רוצה לומר לך שאם ברית המועצות הייתה מתנהלת כמו מדינת ישראל היא לא הייתה מתמוטטת.

ישראל אייכלר: אלכסנדר, כל מה שאמרת מסביר לי את הטענה שלך על כך שלא נתת לה תוספת על הילד השני.

ישראל אייכלר: אתה אומר, אני משרד, לא העברת לי את הטפסים, לא נתתי לך את הזכאות לילד השני.

ישראל אייכלר: אבל לגבי הילד הראשון לדעתי זה עוול.

ישראל אייכלר: אני מבקש שתרשמו אצלכם את הדרישה שלנו כוועדה: לא מפסיקים את הזכאות שיש לה לילד הראשון.

ישראל אייכלר: כל זמן שהיא לא מעבירה טפסים לגבי הילד השני אז לא מזכים אותה לילד השני.

<איטה עטייא: תפנה את זה בבקשה לשר או לפקידים האחראים.

<איטה עטייא: זה לא בסמכותנו.

ישראל אייכלר: אני מבקש לפנות לשר ואם הממשלה צריכה להחליט על זה אז שהממשלה תחליט, ואם הכנסת צריכה להחליט אז שהכנסת תחליט.

ישראל אייכלר: לא נלך לבית הדין הבינלאומי בהאג.

ישראל אייכלר: זה הפרת זכויות האדם באופן בסיסי.

<ליאור גבאי: ממש בקצרה.

<ליאור גבאי: יש כמה עוולות - - -

ישראל אייכלר: תעלה את הנושא השני.

<שלומית אבינח: היא אמרה למרב שהיא מגיעה לדיון.

ישראל אייכלר: שלומית, האזרח לא בחר בי כדי לחכות לפקידי ממשלה.

ישראל אייכלר: ליאור בבקשה.

<ליאור גבאי: כפי שאמרת בהתחלה, זה לא כתובת כלפי האנשים.

<ליאור גבאי: מצד אחד המשרד אומר שהם מרושתים ויודעים מתי היא יולדת ומצד שני הם דורשים ממנה לעזוב את התינוק, ללכת למשרד הפנים ולהביא תעודת זהות חדשה כשכתוב בספח.

<ליאור גבאי: זה אבסורד אחד גדול, הרי כבר מופיע לכם במחשב שהיא ילדה.

<ליאור גבאי: בשביל מה אתם רוצים שהיא - - -

ישראל אייכלר: אולי היא לקחה ילד מהשכנה?

<ליאור גבאי: שתי נקודות נוספות.

<ליאור גבאי: אחת, מה קורה עם היולדת החליטה בהמלצת הרופא לצאת חודש לפני הלידה לשמירת היריון?

<ליאור גבאי: חופשת הלידה באופן תיאורטי כלפי משרד הכלכלה מצטמצמת לחודשיים כי היא נאלצה לצאת חודש לפני- - -

ישראל אייכלר: שאלה ליועצת המשפטית.

ישראל אייכלר: זה נכון שבגלל שהיא יצאה - - -

<ליאור גבאי: הרופא אמר לה בחודש השמיני: "את לא יכולה לעבוד בחודש האחרון, תקדימי בחודש".

<ליאור גבאי: היא עזבה חודש לפני ובמשרד הכלכלה אמרו לה שחופשת הלידה מצטמצמת לה.

<ליאור גבאי: אז אחרי חודשיים היא צריכה להחליט אם היא חוזרת לעבודה כן או לא.

ישראל אייכלר: לא ניכנס לזה כי נראה לי הרופא יכול לתת לה חופשת מחלה במקום להגיד שזו חופשת לידה.

<ורד קירו-זילברמן: לא בדיוק.

<ליזה ריבקין: אני מנעמ"ת.

<ליזה ריבקין: הכול נאמר כאן, אבל, לדעתי צריכה להיות כאן איזושהי אבחנה בין התפקוד של המוקד שפועל שעל פי נהלים וכללים שמוכתבים להם, גם על זה אפשר לומר דברים, לבין קובעי המדינות שהם אלה שמחליטים על הקריטריונים של הזכאות וגובה הזכאות.

<ליזה ריבקין: זה דיון נפרד בפני עצמו.

<ליזה ריבקין: אין כאן את האנשים הנכונים והמתאימים כדי לדון על גובה הקריטריונים.

<ליזה ריבקין: אני מצטרפת לכל מה שנאמר וגם בנושא אחריות הארגונים.

<ליזה ריבקין: פה צריכה להיות אבחנה בין אחריות משרד הכלכלה לבין אחריות הארגונים.

<ליזה ריבקין: בעצם אנחנו גובים את שכר הלימוד.

<ליזה ריבקין: כמו שנאמר כאן אנחנו גובים במועד מסוים ואנחנו מדווחים במועד מסוים.

<ליזה ריבקין: גם לזה צריך לשים לב.

ישראל אייכלר: שמתי לב לבעיה אחרת.

ישראל אייכלר: במשפחתונים ברשתות בדרך כלל - - -

<ליזה ריבקין: למה משפחתונים?

<ליזה ריבקין: יש מעונות יום.

ישראל אייכלר: במשפחתונים למשל, המטפלת היא כאילו אחראית, שם לא מחייבים את האזרח ב-4,000 שקל כמו שאתם עושים.

ישראל אייכלר: למה אתם לא מכילים - - -

<ליזה ריבקין: לא יכולים להכיל כי זה עבר לידנו.

<ליזה ריבקין: אנחנו הארגון הגדול בארץ.

<ליזה ריבקין: אם נכנס לפרופורציות, כמות הסיטואציות של המקרים השונים למיניהם של עדכוני דרגות, של נשים בחופשת לידה וכדומה, היא כמות מאוד גדולה אצלנו.

<ליזה ריבקין: אנחנו לא מסוגלים ואין לנו את היכולת ואת התקציבים לספוג - - -

ישראל אייכלר: המטפלת במשפחתון שיש לה בסך הכול חמישה-שישה - - -

<ליזה ריבקין: אני לא אמרתי שזה נכון.

<ליזה ריבקין: לדעתי זה הזוי.

<ליזה ריבקין: אמרתי, אין כאן עם מי לדבר.

<ליזה ריבקין: מקבלי החלטות המדיניות אינם נמצאים כאן.

<ליזה ריבקין: זה הזוי ואני שומעת את זה בפעם הראשונה, זה לא נתפס.

<ליזה ריבקין: ליבי איתם.

ישראל אייכלר: אולי תפני לארגון נעמ"ת לא למנהלת הגיל הרך אלא לפוליטיים כדי שיארגנו מאבק - - -

<ליזה ריבקין: יש לי חדשה בשבילך, יש לנו את זה בקנה.

<ליזה ריבקין: יש לנו שר חדש ובשלב הראשון אנחנו חייבים לתת לו את המקום ואת הקרדיט להערכות.

<ליזה ריבקין: אני חושבת שהוא כן יהיה קשוב.

<ליזה ריבקין: אנחנו הארגונים באים ומשמיעים את אשר על ליבנו ומה אפשר לעשות ולתקן.

<ליזה ריבקין: ימים יגידו.

<ליזה ריבקין: אני מבקשת להסב את תשומת לבכם שיש לקחת בחשבון שהשנה הרישום לשנת הלימודים תשע"ו החל מאוד מאוחר לאור נושא הבחירות ועוד כל מיני דברים אחרים.

<ליזה ריבקין: וועדות הקבלה, יש הרבה מעונות עם וועדות קבלה.

<ליזה ריבקין: חלק קיבלנו מועדים וחלק לא קיבלנו.

<ליזה ריבקין: שוב, זה לא למי שיושב כאן.

<ליזה ריבקין: יש לקחת בחשבון שאחוז גבוה של הורים לא יקבלו דרגה בספטמבר.

<ליזה ריבקין: אתם צריכים להיות מודעים לכך.

ישראל אייכלר: בגלל מה?

<ליזה ריבקין: משום שהרישום החל באיחור.

<ליזה ריבקין: בהרבה מעונות יש וועדות קבלה שמתקיימות עכשיו ויש עוד מעונות - - -

<שלומית אבינח: תסבירי לפרוטוקול מהן ועדות הקבלה.

<ליזה ריבקין: לכל מעון יש מכסה.

<ליזה ריבקין: מכסת תפוסת הילדים נקבעת על פי גודל המעון, מ"ר.

<ליזה ריבקין: האישורים ניתנים על ידי משרד הכלכלה ברוב המקרים הרישום למעונות גבוה מאישור המכסה.

<ליזה ריבקין: הביקוש גבוה מההיצע ולכן קמות וועדות קבלה.

<ליזה ריבקין: בוועדות הקבלה יושבים נציגות, מן הסתם גם של משרד הכלכלה כמובן.

<ליזה ריבקין: ההורים מתקבלים על פי מדד.

<ליזה ריבקין: ישנם קריטריונים שנקבעו.

<ליזה ריבקין: הקריטריונים מפורסמים מעדיפות ראשונה וכדומה.

<ליזה ריבקין: בגמר וועדות הקבלה ההורים מקבלים תשובה, יש להם פרק זמן לערער על קבלת ההחלטה - - -

ישראל אייכלר: כל זה צריך להסתיים עד ספטמבר.

<ליזה ריבקין: בחלק מהמקומות עדיין אין בכלל מועדי קבלה.

ישראל אייכלר: מה זה קשור לבחירות אם מותר לי לדעת?

<איטה עטייא: זה לא קשור לבחירות.

ישראל אייכלר: לא ידעתם את לוח השנה?

<ליאור גבאי: בעבר הייתה הנחייה, שאפליית הציבור החרדי בעיקר בנושא של "אב לומד", התעכב כי דאגנו שמשרד הכלכלה יעכב את הקריטריונים עד החלטת ממשלה לבטל את האפליה.

ישראל אייכלר: ועכשיו זה פתוח?

<ליאור גבאי: האפליה תוקנה.

<איטה עטייא: יש לזה משמעויות כי ברגע שמבטלים את הקריטריונים אי אפשר לפרסם את הקריטריונים - - -

ישראל אייכלר: עכשיו תצרכו להזדרז.

<איטה עטייא: בכול אופן, במוקד אנחנו נערכנו לערוך משמרות כפולות בספטמבר.

<ליזה ריבקין: יש לקחת בחשבון את מספר הטענות והתלונות שיהיו.

ישראל אייכלר: את אומרת שנצטרך להתכונן, לעשות כמה דיונים בוועדה.

<ליזה ריבקין: תתכונן.

<שלומית אבינח: סליחה, שאלה לפרוטוקול.

<שלומית אבינח: לילד שאין לו ועדת קבלה והוא ילד ממשיך, קיבלתם ערכות?

<איטה עטייא: יש כאלה שקיבלו.

ישראל אייכלר: סיכום הדיון עד כאן:

ישראל אייכלר: הוועדה פונה לשר הכלכלה להשוות זכאויות בין כל האימהות בישראל מבלי להפלות מגזרים לרעה.

ישראל אייכלר: לקבוע שכל האימהות שעובדות 24 שעות תהיינה זכאיות כמו האימהות במגזר הערבי.

ישראל אייכלר: הוועדה פונה לשר הכלכלה להורות חד-שמשמעית שלא מפסיקים זכאות או דרגה של ילד שקיבל את הדרגה ממשרד הכלכלה לאימא שילדה.

ישראל אייכלר: אני מקווה שהעניין הזה ייפתר.

ישראל אייכלר: תוכלו לפתור אותו באופן פרטני גם לגברת גורן?

ישראל אייכלר: תסגרו את זה ושזו תהייה הוראה כללית.

ישראל אייכלר: לא יעלה על הדעת שיולדת תאבד את זכאותה הקודמת.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לתת הנחייה שמקודן שהתחיל בפנייה ימשיך לטפל בפנייה.

ישראל אייכלר: אבל את יודעת שזה עלול לגרום לעיכוב.

<שלומית אבינח: אם חיים נמצא בשיחה, והוא זה שהתחיל בפנייה שימשיך לטפל.

<שלומית אבינח: עדיף לה לחכות על קו.

<יעל שמרגד: זה עלול להוות בעיה כי הוא במילואים, מחלה וכל דבר אחר.

ישראל אייכלר: זו בעיה.

ישראל אייכלר: אני מוסיף כאן המילה 'במידת האפשר'.

<שרה ליבוביץ: אולי לפי אזורים בארץ.

<שרה ליבוביץ: אני מנסה לחשוב איך אפשר לייעל את זה.

<שרה ליבוביץ: אגב, אתם יושבים בטבריה.

<שרה ליבוביץ: אמרתי להם שאני מוכנה אפילו לשלוח בדואר רק תגידו לי איך מקדמת.

<איטה עטייא: את צריכה לשלוח במעטפה שאת מקבלת.

<שרה ליבוביץ: אני לא מקבלת את המעטפה.

ישראל אייכלר: סליחה אני באמצע הסיכום.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד הכלכלה לפנות לצהרונים בהוראה להגיש בקשות עד ספטמבר כך שההורים לא יצטרכו לשלם את הסכום המלא מיד עם תחילת השנה.

ישראל אייכלר: על משפחתונים, לא הספקנו לדון בעניין - - -

<שלומית אבינח: הנה, מלי הגיעה.

<שלומית אבינח: מנהלת האגף הגיעה ואפשר לפתוח את הנושא.

ישראל אייכלר: זמני קצוב.

ישראל אייכלר: השאלה אם למשרד הכלכלה יש תשובות לשאלות שעלו פה.

ישראל אייכלר: רחל אברהם, תציגי בבקשה בכמה משפטים כדי שהמנהלת תשמע מה הבעיה.

<רחל אברהם: הנושא הוא לגבי שכר המשפחתונים.

<רחל אברהם: שכרנו בעצם לא הועלה כמה שנים לעומת זאת למעונות העלו את השכר.

<רחל אברהם: הפער הגיע לכ-500 שקל עבור כל ילד, אנחנו מקבלות פחות מהמעון.

<רחל אברהם: תמיד היה פער, אבל הפער היה קטן.

<רחל אברהם: זה התחיל בכ-150 שקל עלה ל-200 והיום הוא פער שהוא כל כך גדול.

<רחל אברהם: אנחנו שואלת על מה ולמה כי זו אותה עבודה, אלו אותן שעות ואותם קריטריונים שעל פיהם אנחנו עובדים.

<רחל אברהם: אנחנו מקבלות 1,748 שקל עבור ילד, במעון מקבלים 2,338 על תינוק באותו גיל.

ישראל אייכלר: תשווי בבקשה את הסכומים על פי גילים.

<רחל אברהם: תינוק, 1,784 שקל במשפחתון ובמעון אם איני טועה, 2,338 שקל.

<רחל אברהם: פער של כ-500 שקל.

<רחל אברהם: נושא שני, בשנה-שנתיים אחרונות שונה איזה סטטוס כמו לידה או שההורה עבר מקום עבודה, באיזה מקום הדרגה שלו נעצרת עד לבירור.

<רחל אברהם: לא משנה למה נעצרה הדרגה, קרה משהו שהיא הייתה צריכה להשתנות או בזכות העבודה שנוסף ילד.

<רחל אברהם: לוקחים לו בעצם את כל הדרגה חזרה, גם של הילד הראשון וגם של הילד השני.

<רחל אברהם: באיזה מקום אין להם ממי לקחת את הסכום.

<רחל אברהם: לארגונים הגדולים ישנה אפשרות לעשות את זה דרך חשבון הבנק האישי של ההורה.

<רחל אברהם: לנו אין, פשוט לוקחים את זה מאתנו.

<רחל אברהם: אני צריכה לספוג.

<רחל אברהם: ההורה אומר לי: "אני מחכה".

<רחל אברהם: לקחו לו, אבל אני צריכה לקבל את השכר.

<רחל אברהם: המזכירה אומרת לי: "אין כסף החודש, תגידי להורה שהוא צריך לשלם לך".

<רחל אברהם: אבל אין לו, מה זה רטרו?

<רחל אברהם: על מה מדובר על 7,000-8,000 שפתאום נעצר ולוקחים מתחילת השנה.

<רחל אברהם: ממי ייקחו?

<רחל אברהם: אני הכי נגישה, חשבון הבנק שלי בעיירה.

ישראל אייכלר: כלומר מורידים לך מהמשכורת.

<רחל אברהם: נכון.

<מלי שטריגלר: המשרד לא משלם לה משכורת.

<מלי שטריגלר: המשרד לא משלם משכורת ל- - -

<רחל אברהם: נכון.

<רחל אברהם: אז נכנסת התורה השנייה, הבעיה שלנו - - -

ישראל אייכלר: המשרד מעביר לכן כסף?

<רחל אברהם: המשרד או המפעיל, לא משנה דרך מי אנחנו מופעלות.

<רחל אברהם: למשרד הכלכלה אין אפשרות לגבות.

<רחל אברהם: אני כרטיס האשראי של משרד הכלכלה לצורך החזרת הכסף.

ישראל אייכלר: מי משלם לכן את השכר?

<רחל אברהם: המפעיל.

<רחל אברהם: אצלנו זו הרשות המקומית, אני בבני ברק.

<רחל אברהם: הרשות לא קיבלה את הכסף ואפילו לקחו ממנה.

<רחל אברהם: כשלקחו ממנה מדווחים לי ואומרים לי: "לקחו ממך, את לא תקבלי החודש, תודיעי - - -

ישראל אייכלר: "הגונב מן הגנב פטור".

ישראל אייכלר: אגב, זה רק פטור מכפל.

<רחל אברהם: אז מה אני אומרת להורה שאומר לי: 'תראי, זה בדרך'.

ישראל אייכלר: אני מבקש לומר לפרוטוקול.

ישראל אייכלר: "הגונב מן הגנב פטור מכפל" הוא חייב לשלם את הקרן.

ישראל אייכלר: אנשים טועים ואומרים שהגונב מן הגנב פטור, זה כמובן בצחוק כי אין כאן גניבה, אבל יש פה עוול.

ישראל אייכלר: אני מבקש תשובה ממשרד הכלכלה.

ישראל אייכלר: הגברת מלי שטריגלר בבקשה תשובה לשתי השאלות של המשפחתונים.

<מלי שטריגלר: קודם כל חשוב לציין, זו הערה שנתתי בקריאת ביניים.

<מלי שטריגלר: אני מתנצלת שהיא נאמרה כקריאת ביניים.

<מלי שטריגלר: משרד הכלכלה לא מעסיק את מטפלות המשפחתונים.

<מלי שטריגלר: משרד הכלכלה לא משלם להן משכורת בשום אופן שהוא.

<מלי שטריגלר: משרד הכלכלה משתתף בעלות התשלום של ההורים בהתאם לדרגות סבסוד שנקבעות לכל אחד באופן אינדיבידואלי.

<מלי שטריגלר: אנחנו מעבירים.

<מלי שטריגלר: כל התקשורת שלנו היא לא מול מנהלות המשפחתונים, היא מול זכיינים או מול רשויות.

<מלי שטריגלר: כלומר, מול המפעילים.

<מלי שטריגלר: כך גם במעונות.

<מלי שטריגלר: במעונות בעצם אנחנו מול ארגון גדול או מעון בודד כשזה ארגון של מעון אחד.

<מלי שטריגלר: אנחנו אף פעם לא משלמים שכר למטפלת וכאן אין יחסי עובד ומעביד.

<מלי שטריגלר: לכן כל טענה של מטפלת משפחתון מופנית כלפי המפעיל שלה, המפעיל יכול להיות רשות מקומית ויכול להיות זכיין - - -

ישראל אייכלר: וטענת המפעיל היא כלפיכם.

<מלי שטריגלר: בהחלט.

<מלי שטריגלר: טענת המפעיל יכולה להיות כלפינו.

ישראל אייכלר: הנפגעת היא מנהלת המשפחתון.

<מלי שטריגלר: לא בהכרח נפגעת.

<מלי שטריגלר: זאת אומרת, אנחנו מסבסדים הורים בהתאם לקריטריונים.

ישראל אייכלר: הוא נפגע ואנחנו רוצים לציין את העובדה שהוא נפגע.

<מלי שטריגלר: אחריות משרד הכלכלה לדאוג לניהול תקין של מערך המשפחתונים על פי זכיינים או רשות.

<מלי שטריגלר: פיקוח, לוודא שעובדים לפי רגולטור - - -

ישראל אייכלר: רגולטור?

ישראל אייכלר: גלדיאטור לגבי אותה אימא.

<מלי שטריגלר: ולסבסד את הזכאויות שנבחנות אצלנו.

<מלי שטריגלר: אנחנו דואגים לסבסוד.

<מלי שטריגלר: בעצם הרשות בידה - - -

ישראל אייכלר: אל תיקחי את זה אישית, זה ממשלתיים.

ישראל אייכלר: הממשלה מתעמרת במטפלות באמצעות תשובות חוקיות למהדרין.

<מלי שטריגלר: למה לומר מתעמרת?

<מלי שטריגלר: הרשות בידה להיות עצמאית ולא מוכרת.

<מלי שטריגלר: היום אין חוק שדורש ממנה להיות עצמאית.

סופה לנדבר: כמה דרגות יש?

<מלי שטריגלר: יש דרגות שונות של סבסוד.

<מלי שטריגלר: זה עובד לפי קריטריונים, לפי הכנסה, לפי נתונים.

<שלומית אבינח: אבל אם היא לא מפוקחת היא לא יכולה לקבל דרגות סבסוד.

<שלומית אבינח: כלומר, אם רוצים - - -

<מלי שטריגלר: יפה, לכן היא בוחרת.

<מלי שטריגלר: הרשות - - -

ישראל אייכלר: אם היא פרטית היא לא מקבלת סבסוד, אז למה את אומרת שיש לה בחירה?

<רחל אברהם: אין בחירה בכלל.

<מלי שטריגלר: הרשות ביד כל מנהלת משפחתון, לבחור האם היא בוחרת מסלול עצמאי לחלוטין.

<מלי שטריגלר: שוב, את הסבסוד בלאו הכי לא היא מקבלת אלא ההורים מקבלים.

<מלי שטריגלר: יש מנהלות משפחתון שאומרות: "לא מדובשך ולא מעוקצך, תודה רבה.

<מלי שטריגלר: לא צריכה את הסבסוד להורים כי בלאו הכי ההורים שבאים אלי לא מבקשים סבסוד ולא אכפת להם כי אני מנהלת משפחתון כל כך טובה, לא רוצה אתכם.

<מלי שטריגלר: בלי רגולציה ובלי פיקוח".

<מלי שטריגלר: מותר לה, היום אין חוק שמחייב אותה אחרת.

<מלי שטריגלר: יש לה כן את האפשרות לומר שהיא כן רוצה את הסבסוד שלנו כי זה מגנט שמושך הורים.

<מלי שטריגלר: בתמורה לסבסוד הזה היא צריכה לעמוד בכללי הרגולציה שקובעים א', ב', ג'... יב'.

<מלי שטריגלר: וזהו אלו הכללים.

סופה לנדבר: מה סכום הסבסוד שמקבל הורה?

סופה לנדבר: זה מסכום מסויים עד לסכום מסויים?

<מלי שטריגלר: בהתאם להכנסה שלו.

ישראל אייכלר: אלכסנדר לא פירט כאן.

<איטה עטייא: יש 12 דרגות סבסוד.

<מלי שטריגלר: חשוב להבחין, שבצעם מנהלת משפחתון נמצאת בבית בניגוד למטפלת במעון.

<מלי שטריגלר: המעון מקבל עבורה תקצוב שלוקח בחשבון הדרכה והכשרה ודברים שוטפים וכל מיני דברים שנכנסים לסל שהמעון מספק.

<מלי שטריגלר: מנהלת משפחתון כבר מקבלת, בניגוד למטפלת במעון אנחנו נותנים.

<מלי שטריגלר: במעון רק הילדים מתוקצבים והמעון עצמו לא מתוקצב בכלל בשום דרך דרכנו.

<מלי שטריגלר: למשפחתון אנחנו כן מעבירים 2,000 שקל דמי הקמה למשפחתון חדש ועוד 400 שקל בשוטף בשנה.

<מלי שטריגלר: כלומר, יש את התקצוב הנוסף שמועבר.

<מלי שטריגלר: ספציפית מקבלים תוספת עבור הדרכה למשפחתון.

<מלי שטריגלר: זה מועבר למפעיל.

<מלי שטריגלר: שוב, המפעיל מקבל עבור משפחתון חדש 2,000 שקל.

<מלי שטריגלר: בתוך התעריף שמעון מקבל עבור כל ילד מגולמים מרכיבים נוספים כמו למשל הדרכה ולכן אין מה להשוות בין התעריפים.

<מלי שטריגלר: לעומת זאת למנהלת משפחתון הנושאים הנוספים האלה לא מגולמים בסבסוד עבור כל ילד, הם מועברים בנפרד למפעיל.

ישראל אייכלר: 500 שקל בכל חודש פער לכל ילד?

ישראל אייכלר: מה שאמרת, זה ממש חסר פרופורציה.

<מלי שטריגלר: לא.

<מלי שטריגלר: הדברים נבחנו, סל התעריפים מעובד ונבחן משנה לשנה.

<מלי שטריגלר: בשנה החולפת קרתה תקלה בגלל הבחירות.

<מלי שטריגלר: קודם כל השכר של מנהלות משפחון צמוד לשכר המינימום וכידוע הוא עלה באפריל.

<מלי שטריגלר: היינו עסוקים בבחירות בתקופה זו.

<מלי שטריגלר: שכר המעונות צמוד לשכר הציבורי.

<מלי שטריגלר: שכר הציבורי הספיק להיות מעודכן, ושכר המינימום למרות שהוא עודכן ההצמדה או הביטוי למעשה לא יצא לפועל.

<מלי שטריגלר: שר הכלכלה נפתלי בנט הספיק לחתום לפני הבחירות, שר האוצר יאיר לפיד בדיוק סיים קדנציה וראש הממשלה נכנס במקומו, שר האוצר לא חתם ולא עודכן התעריף.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, שאת מסכימה אתנו שיש כאן עוול של פער של 500 שקל חוץ מה-400 שקל בשנה שהמפעיל - - -

<מלי שטריגלר: לא.

<מלי שטריגלר: זה עוד 2,000 שקל להקמה.

ישראל אייכלר: מה זה חד-פעמי?

סופה לנדבר: יש שר חדש, יכולים לדרוש.

ישראל אייכלר: הוא יכול להחזיר רטרואקטיבית מאז שחתם?

<מלי שטריגלר: לא יודעת, על זה תשאל את שר האוצר.

<מלי שטריגלר: לא יודעת ולא מתערבת, אני חושבת שנוצרה כאן לקונה וחשוב לי להסביר אותה.

ישראל אייכלר: טוב שאת אומרת, צריך לכתוב לשר הכלכלה ולשר האוצר.

<מלי שטריגלר: לשר האוצר.

ישראל אייכלר: לשר האוצר ולשר הכלכלה ביחד.

סופה לנדבר: יש רציפות שלטונית?

ישראל אייכלר: יש רציפות שלטונית.

ישראל אייכלר: את היית שרה בממשלה, לא אמרת אף פעם שהחלטת השר הקודם לא מחייבת אותך.

ישראל אייכלר: אין דבר כזה.

סופה לנדבר: פעלתי עם ה"בּרוֹך" שהוא השאיר לי.

ישראל אייכלר: חשוב לתקן את העוול כלפי המטפלות.

<מלי שטריגלר: שוב, אני מבקשת לסיים את המשפט.

<מלי שטריגלר: הלקונה הזאת שנראה לי שחסרה פה היא בגלל שכל הנושאים ההיקפים, התוספות בשכר המעונות כן מגולמים ולכן התעריף לילד הוא אחר.

<מלי שטריגלר: לעומת זאת במשפחתונים הם נמצאים אצל המפעיל.

<מלי שטריגלר: זה נפרד ולא אמור להיות מגולם בפנים.

<מלי שטריגלר: יש פער טבעי - - -

ישראל אייכלר: את אומרת שהמטפלת מוכה כפליים, גם לא מקבלת הדרכה וגם לא מקבלת תוספת - - -

<מלי שטריגלר: מקבלת.

ישראל אייכלר: המפעיל מקבל, לא נותן לה כלום.

ישראל אייכלר: מה הוא נותן לה?

<מלי שטריגלר: מחובתו לתת לה.

ישראל אייכלר: הוא נותן לכם משהו?

<רחל אברהם: הוא נותן הדרכה ואני גם משלמת על ההדרכה.

<רחל אברהם: 50 שקל בחודש יורדים לי כל חודש, על הדרכה שהיא מספרת.

<רחל אברהם: אני עוד משלמת על ההדרכה.

ישראל אייכלר: מלמדים אותך לחתל ילדים.

<מלי שטריגלר: תורת הטיפול בגיל הרך, היא לא דבר כל כך קטן ופעוט כמו לחתל ילדים.

ישראל אייכלר: אני לא מזלזל בהדרכה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לעקור את האמירה שכאילו נותנים לה הטבה כשמדריכים אותה.

ישראל אייכלר: לזה התכוונתי.

ישראל אייכלר: זו לא הטבה.

ישראל אייכלר: כשהיא מגיע למכולת היא מגיעה עם 500 שקל פחות לכל ילד מחברתה שעובדת במעון.

ישראל אייכלר: אלו עובדות שאת מודה בהן.

<מלי שטריגלר: לא.

<מלי שטריגלר: לא.

<מלי שטריגלר: שוב, אנחנו לא משלמים את שכר המטפלות במעונות.

<מלי שטריגלר: מי שמשלם להן זה המפעילים.

<מלי שטריגלר: המפעילים בוחרים כמה משלמים להן, אנחנו לא קובעים להם כמה לשלם.

<מלי שטריגלר: אתם יכולים להוסיף לתעריף של המטפלות?

<מלי שטריגלר: רגע, אתם יכולים לבחור להוסיף.

ישראל אייכלר: אני מתנצל על כך שנקצר ונסיים.

ישראל אייכלר: פתחנו את הדיון בשעה 14:00, עד 15:30 ולדעתי זה מספיק.

ישראל אייכלר: בבקשה אם תרצי להוסיף משפט נוסף שלא הבנו בבקשה.

<ליאור גבאי: הרב אייכלר בבקשה אני מבקש להעיר.

<ליאור גבאי: שכר המטפלות צמוד לשכר התשומות שעדיין לא עודכן.

<ליאור גבאי: שכר התשומות לא עודכן גם בעקבות שינוי שכר המינימום.

<ליאור גבאי: שכר המטפלות במשפחתונים נפגע פעמיים כי לא עודכן הסעיף הזה וגם בגלל דבר נוסף שאי אפשר להתעלם ממנו.

<ליאור גבאי: בפועל הנושא של העסקת מטפלות במשפחתונים זו פונקציה קצת בעייתית כי היא לא מועסקת של המעסיק ולא של המשרד.

<מלי שטריגלר: אבל אני חושב שיש נתון חשוב והוא שהיא לא משלמת מס הכנסה ומע"מ.

ישראל אייכלר: מס הכנסה, כי אין לה.

ישראל אייכלר: היא לא עומדת בסכום.

<מלי שטריגלר: אין לה?

<מלי שטריגלר: 8,500 שקל, אי אפשר להגיד שאין לה.

<רחל אברהם: יש הוצאות תפעול.

<מלי שטריגלר: היא פטורה ממס הכנסה וממע"מ.

<רחל אברהם: פטורה רק אחרי שהגענו לוועדת הכספים, הם רצו שנהייה עוסק מורשה וכאן הסתבכנו.

ישראל אייכלר: כאזרח המדינה אני מבקש לומר, חזקה על מס הכנסה שאם היה פה מאיפה לקחת הם לא היו מוותרים.

ישראל אייכלר: לסיכום: הוועדה מבקשת לפנות לשר האוצר ולשר הכלכלה שלא יורידו משכר המטפלת את הדרגה שנשללה מהילד, התינוק, מההורים עד לבירור העניין, שרק אז להתקזז איתן.

ישראל אייכלר: כלומר, לא שהמטפלת תצטרך לממן את הפער בתקופה הזאת, אלא שהרשות, המתנ"ס או הארגון יממן.

ישראל אייכלר: שמשרד הכלכלה ימשיך לשלם והיה שההורה לא זכאי שיתקזזו בחשבונות הבאים עם המפעיל או עם המטפלת.

<מלי שטריגלר: כשזה מופסק, זה רק אחרי סיום הבירור.

ישראל אייכלר: לא, לא.

ישראל אייכלר: מפסיקים מיד, לא היית כאן בדיון.

ישראל אייכלר: ברגע שהיא יולדת מפסיקים מיד.

ישראל אייכלר: אם היית כאן היית שומעת דברים והיית מזדעזעת.

<שלומית אבינח: היא מנהלת האגף, היא צריכה להכיר את זה.

<מלי שטריגלר: למי שלא זכאי מפסיקים את הסבסוד.

ישראל אייכלר: לא.

ישראל אייכלר: גם ליולדת מפסיקים.

ישראל אייכלר: אני יודע שזה נורא, גם אנחנו נאנחים.

ישראל אייכלר: הדבר השני שאני מבקש - - -

<מלי שטריגלר: אלכס, לא הסברת להם שיולדת - - -

<אלכסנדר בלונוגוב: הסברתי בפרוטרוט.

ישראל אייכלר: הוא הסביר לנו ואנחנו חשבנו שאנחנו מקבלים תוספת "אורוול האח הגדול 1984".

ישראל אייכלר: הדרישה האחרונה שלנו לשר הכלכלה ולשר האוצר היא שישוו בין שכרן של מטפלות במשפחתונים לבין שכרן של מטפלות במעונות.

<מלי שטריגלר: אבל אתה לא מדבר על מוצרים שווים.

<מלי שטריגלר: זה לא נכון להשוות.

ישראל אייכלר: שהשר יגיד לי ואני אענה לו.

ישראל אייכלר: אני פונה לשר.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם שהייתם אתנו.

ישראל אייכלר: נקווה שבפעם הבא נוכל לשבח יותר - - -

<שלומית אבינח: מה עם הבעיה שלה, אתם פותרים את הבעיה?

סופה לנדבר: אלכס, לא אמרת לי מאיזה סכום עד איזה סכום.

<אלכסנדר בלונוגוב: החל מ- 318, שזו ההשתתפות הכי נמוכה, עד 1,537 שקל.

<אלכסנדר בלונוגוב: זה הסבסוד עם חלוקה לפעוט ותינוק.

ישראל אייכלר: תודה רבה, הישיבה נעולה.