ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 35, 2015-07-08 10:00

משה גפני: אני עובר לסעיף הבא בסדר-היום: תיקון לתקנון הבורסה.

משה גפני: למה זה שניים?

<שגית אפיק: יש להם שני תיקונים שהם מבקשים.

<מירב לשם: מירב לשם, היועצת המשפטית בבורסה.

<מירב לשם: יש לנו שני נושאים שמובאים לאישור.

אראל מרגלית: איך הבניין החדש?

<מירב לשם: נוח.

משה גפני: הייתי שם בשבוע שעבר.

משה גפני: בירכתי שם באיגוד החברות הציבוריות.

משה גפני: הבניין החדש מאוד יפה ובירכתי אותם.

משה גפני: הייתם שם?

מיקי רוזנטל: לא.

מיקי רוזנטל: רשמנו לפנינו שלסיורים הכיפיים אתה לא לוקח אותנו.

<מירב לשם: אנחנו מביאים לוועדה שתי הצעות לתיקון התקנון: הנושא הראשון בנוגע לניהול טכנולוגיות ומחשוב.

<מירב לשם: ישנם חברי בורסה ישראלים שיש להם חברות בנות של ברוקרים זרים.

<מירב לשם: מערך המחשוב של חברי הבורסה האלה נשען לחלוטין על מערך המחשוב של חברות האם וגם הפיקוח עליהם מתבצע על-ידי הרשויות הזרות.

<מירב לשם: מה שמוצע כאן בתיקון זה להסמיך את מנכ"ל הבורסה לפטור את חברי הבורסה שיעמדו בתנאים שנקבעו בתקנון ובהנחיות מהכללים שלנו שחלים על ניהול טכנולוגיות במחשובים.

משה גפני: יש שאלות?

משה גפני: איילת, בבקשה.

<איילת וולברג: ראשית, אם תוכלו רק להסביר קצת לגבי מאיזה הוראות אתם פוטרים אותם, ומה מנגנון הפיקוח שכן יחול עליהם כשהם יהיו פטורים מההוראות האלה.

<מירב לשם: קודם כל, הוראות שהן בבסיסן הוראות טכניות שחלות על כל הנושא של IT אז בעיקרון, כל הנושא של בקרה, פיקוח, אבטחת מידע, בק-אופיס - כל הנושאים האלה אנחנו מסדירים את הפעילות של חברי הבורסה כי אנחנו רוצים שהם יעמדו בכל מיני כללים מסוימים.

<מירב לשם: למשל, גם התאוששות במקרה של כשל של מערך המחשוב אז אנחנו צריכים שהתאוששות של המחשב, אם יעשו טסטים מסוימים.

<מירב לשם: אלו דברים שבעיקרים הם תפעוליים מאוד.

<מירב לשם: העניין עם חברי הבורסה הישראלים שהם חברות בנות הוא שכל מערך המחשוב שלהם נשען על מערך המחשוב.

<מירב לשם: זה בעצם דומה לדרך שבה מסלקת הבורסה והבורסה פועלים.

<מירב לשם: מסלקת הבורסה, צוות ה-IT וכל מערך המחשוב של המסלקה נשען לחלוטין על מערך המחשוב של הבורסה ואי-אפשר להפריד ביניהם.

<מירב לשם: לכן, לא רצינו ליצור דיס-הרמוניה, לקבוע כללים שאפילו מבחינת טכנית שיכול להיות שהם מקשים על חברי הבורסה האלה.

<מירב לשם: מדובר כיום ב-UBS ישראל, בדויטשה, ובסיטי-גרופ.

<מירב לשם: זה חברות שהן חברות בנות של חברות לונדוניות ומפוקחות על-ידי ה- - -

מיקי רוזנטל: דויטשה בנק סוחר בבורסה, חברת בת שלו סוחרת פה בבורסה?

<מירב לשם: זה חבר בורסה ישראלי לכל דבר ועניין.

<מירב לשם: הוא עומד בכל הכללים, אנחנו עושים עליהם ביקורות שנתיות.

<איילת וולברג: שאלה נוספת.

<איילת וולברג: אין פה איזשהו חשש לפגיעה בחברות ישראלית - זאת אומרת, זה הקלה לחברות זרות?

<איילת וולברג: הפטור הזה לא יחול על חברות שהן זרות לגמרי, אלא רק על חברות ישראליות שהן חברות בת של חברות אחרות?

<מירב לשם: כן.

<מירב לשם: אנחנו מדברים על ברוקרים ישראלים לכל דבר ועניין.

<מירב לשם: אנחנו לא מדברים פה על ברוקר זר שאנחנו מביאים אותו הנה, לא על חברות מרחוק.

<מירב לשם: מדובר על ברוקרים ישראלים, על חברי בורסה ישראלים.

<מירב לשם: יש כמובן תנאים לפטור הזה.

<מירב לשם: הם לא יכולים להיות חברי מסלקה.

<מירב לשם: ברגע שהם חברי מסלקה אנחנו צריכים שמערכת ה-IT שלהם תתאם לחלוטין למערכת שלנו.

<מירב לשם: לכן, אנחנו לא מרשים להם את זה.

<מירב לשם: יש ל-FCA יש מזכר הבנה עם רשות ניירות ערך הישראלית.

<מירב לשם: אנחנו מניחים שהבקרה על דויטשה ועל UBS ועל סיטי, על החברה האם, היא מספיק יסודית בנושא ה-IT שהיא מספיקה לנו.

רועי פולקמן: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזו מגמה מבורכת והיא נדונה עכשיו גם סביב מכון התקנים.

רועי פולקמן: אנחנו אומנם מדינה חשובה ומכובדת, אבל יש תקנים בין-לאומים ויש סטנדרטים.

רועי פולקמן: אחת המגמות שכל העניין הזה בא, כמו בתקינה בין-לאומית, זה להגיד: יש מדינות שיש להן תקנים מתקדמים.

רועי פולקמן: ואם יש חברת בת אבל יש סיטי-גרופ, אז עם כל הכבוד, אנחנו לא צריכים להמציא בכל מקום את הנהלים מחדש.

רועי פולקמן: סוגיית התקנים היא מטורפת.

משה גפני: כן, אבל זה לא.

רועי פולקמן: זה כן, כי כאן האמירה אומרת שתקני ה-IT של חברת סיטי-גרופ או דויטשה בנק עומדת בהן, לא מדינת ישראל.

רועי פולקמן: אם כל החברה וכל ה-IT זה משהו בין-לאומי אז הבורסה אומרת: אני מכירה בזה.

רועי פולקמן: זה בדיוק מהלך שאנחנו רוצים לקדם בכלל בעולם התקינה.

רועי פולקמן: לישראל יש נטייה במזגנים להמציא תקינה שהמציאו אותה רק במדינת ישראל, ומה שטוב לכל אירופה ולמדינות אירופה לא עושים.

רועי פולקמן: המגמה הזאת מבורכת.

אראל מרגלית: הבורסה היא אחד ממשאבי המדינה שצריך להגן עליו גם ברמת הסייבר, ויש לי חשש.

אראל מרגלית: אני רק רוצה לדעת, הרי היה את כל הסיפור עם בנק לאומי לאחרונה שפרצו דרך מקום מסוים לדאטה-בייס של הבנק ואיימו לפרסם את כל רשימת הלקוחות וכו'.

אראל מרגלית: אני רק רוצה לדעת, מבחינת אבטחת מידע בהנחה שאני יודע שצריך להגן על הבורסה במערכת הביטחון שלנו, ובהנחה שמישהו יכול להיכנס לתוך UBS בלונדון, איך אני מגן על עצמי מפני כניסה של גורמים זרים?

אראל מרגלית: אגב, ב-UBS פרצו בגדול לאחרונה.

<מירב לשם: במקרה כזה אם נקבל מידע מהרשות הלונדונית או שיתפרסם איזשהו מידע ואנחנו נחשוב שיש איזשהו חשש- - -

משה גפני: שזה עלול להגיע לפה.

<מירב לשם: כן.

<מירב לשם: יש לנו סמכות לבטל להם את הפטור.

<מירב לשם: אם תהיה לנו סיבה להניח שהפיקוח הוא לא נאות או ש- - -

משה גפני: זאת אומרת, אתם יכולים לעצור את זה.

<מירב לשם: בוודאי.

<מירב לשם: אני מניחה שבכל הבקרות האלה - ההנחה שלנו - הן מקוימות בפנים.

משה גפני: היא אמרה שבמידה ויש להם חשש או שיש להם מידע שיש את הפריצה הזו, יש להם את הסמכות לעצור את זה.

<איציק שורקי: איציק שורקי, מנהל המחלקה לפיקוח על הבורסה ברשות לניירות ערך.

<איציק שורקי: צריך לזכור, לא מדובר פה באיזה פטור אוטומטי.

<איציק שורקי: יש פה, למעשה, חבר בורסה כזה שהוא נשען על קבוצה מחו"ל.

<איציק שורקי: כדי לקבל את הפטור הזה צריך לפנות לבורסה בבקשה.

<איציק שורקי: הוא צריך לפרט ולהצהיר גם שהוא אכן מקיים את ההסדרה שמתקיימת על הגוף - נקרא לו הגוף למעלה בחו"ל.

<איציק שורקי: הבורסה בוחנת את הדבר הזה.

<איציק שורקי: הוא מתחייב גם לקיים ביקורת פנימית על הנושא הזה ודוחות שמוגשים לבורסה כדי לבחון שאכן ההסדרה הזו דה-פקטו מתקיימת.

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: עכשיו הסעיף השני.

<מירב לשם: הסעיף השני - אני חושבת שזה ציונות פרופר.

<מירב לשם: בבורסה נסחרות היום בערך 130 חברות היי טק וההשקעה בחברות היי טק מחייבת הבנה מאוד מאוד ספציפית, גם בגלל שזה חברות טכנולוגיה, חברות ביו-מד או מפתחות תרופות או מפתחות מכשירים רפואיים.

משה גפני: מיקי, זה מה שאמרת אנליזה?

<מירב לשם: כן.

<מירב לשם: זו התמחות מאוד מאוד ספציפית.

<מירב לשם: אנחנו רצינו לעודד בהמשך לוועדת המו"פ אנליזות, סקירות שיבוצעו של החברות האלה.

<מירב לשם: המטרה היא ליצור מאגר יידע ולפתח דור של אנליסטים שיתמחו.

<מירב לשם: יש איזושהי בעיה אינהרנטית להשקיע בחברות שהן יחסית קטנות, משקיעים מוסדיים או קרנות נאמנות שרוצים להשקיע בחברות היי טק.

<מירב לשם: בגלל שאלו חברות יחסית קטנות אז העלויות הן מאוד מאוד גדולות להחזיק אנליסטים.

<מירב לשם: רצינו לשבור את המחסום הזה על-ידי מימון של הבורסה.

<מירב לשם: זה פרויקט משותף של הרשות ושל האוצר.

<מירב לשם: הבורסה תשלם לחברות האלה, אבל זה היה במימון של החברות עצמן של הבורסה ושל האוצר, ובפיקוח של המדען הראשי.

<מירב לשם: הם יתנו סקירה.

אראל מרגלית: מי נותן את הסקירה?

<מירב לשם: היה מכרז והחברות שנבחרו זה פרוסט אנד סאליבן ואדיסון.

<מירב לשם: זה חברות אנליזה בין-לאומיות שיש להן המון המון המון משקיעים, כך שהחשיפה תהיה מאוד מאוד גדולה ברמה מאוד גבוהה, בצורה נרחבת.

<מירב לשם: הם יקימו פה משרדים, הם מקבלים רישיון ייעוץ מהרשות.

<מירב לשם: היה לזה תיקון של חוק הייעוץ.

<מירב לשם: זה מהלך משולב.

<מירב לשם: מה שמגיע אליכם עכשיו זה תיקון התקנון.

משה גפני: שאלות.

מיקי רוזנטל: יש מהלך מקובל גם בבורסות אחרות בעולם?

מיקי רוזנטל: אני מברך, זה נראה לי מבורך.

מיקי רוזנטל: אני שואל, האם אתם מייצרים פה תקדים?

<מירב לשם: יש מודל שונה.

<מירב לשם: אבל גם הבורסה באוסטרליה אימצה איזשהו מודל שבו האנליסטים הם חברי הבורסה, אבל הבורסה מממנת את האנליזות.

<מירב לשם: בצורה מסוימת יש גם שם איזשהו מודל כזה.

אראל מרגלית: אני אגיד לכם מה מטריד אותי באופן כללי.

אראל מרגלית: קודם כל, אני מאוד אוהב את זה שהבורסה פותחת את שעריה.

אראל מרגלית: הרי אחת הבעיות היתה שרוב ההנפקות של החברות הטכנולוגיות המשמעותיות בארץ לא עברו דרך הבורסה הישראלית, אלא הן הולכות ישר לנאסד"ק.

אראל מרגלית: לכן, הבורסה עכשיו מנסה להקל, וזה החוק שהעברנו, על חברות קטנות יותר בחלק מהתקנון כדי שתוכלנה לסחור בתל-אביב ולקבל.

אראל מרגלית: כיוון שאין כיסוי על אותן חברות והן לא עושות שוק גדול, ולכן גם משקיעים מוסדיים בדרך כלל כל כך משקיעים בתחום הזה, אז הם רוצים לעודד את זה וזה טוב.

אראל מרגלית: מה החשש שלי?

אראל מרגלית: אני מאוד מאוד רוצה להיזהר שלא יקרה מה שקרה בנואו-מרקט הגרמני.

אראל מרגלית: מה שקרה שם זה שהם פתחו את הבורסה הגרמנית להרבה מאוד חברות קטנות יותר כדי לתת להן אפשרות לגייס כסף למחקר ופיתוח וכו'.

אראל מרגלית: אבל מה?

אראל מרגלית: מה קורה עם חברות קטנות?

אראל מרגלית: חברות קטנות הן חברות שיותר קשה להן לחזות את העתיד שלהן, הוא יותר משתנה.

אראל מרגלית: נניח שיש סט של תחזיות ואתה משקיע על-פי סט של תחזיות, אבל החברה לא עומדת בתחזיות שלה וכו'.

אראל מרגלית: מה שקרה בבת אחת בבורסה הגרמנית וגם בבורסה האוסטרלית, דרך אגב, זה שהכול התמוטט.

אראל מרגלית: כלומר, שלא היה קשר בין רמת הציפיות לרמת הביצועים.

אראל מרגלית: נתנו להיכנס לתוך הבורסה האוסטרלית או הגרמנית חברות שהן הרבה יותר קטנות ממה שהיו יכולות להיכנס לבורסה האמריקאית.

אראל מרגלית: זה היה נהדר.

אראל מרגלית: המון אנשים פרטיים השקיעו בזה כי המשקיעים המוסדיים לא רצו כל כך להשקיע בזה.

אראל מרגלית: כשאנשים פרטיים משקיעים אז יש באז.

אראל מרגלית: אז חברה שפתאום נראית מדליקה לאיזה עקרת בית בראש פינה, היא משקיעה.

אראל מרגלית: זה נראה לה נהדר, היא אומרת לחברה בחיפה וזה עולה.

אראל מרגלית: אבל אחרי זה החברה לא כל כך עומדת בביצועים שלה ואז היתה התמוטטות.

משה גפני: אראל, אתה אומר דברים מעניינים.

משה גפני: אתה לא מעלה לעצור, אתה מעלה את החשש הזה.

אראל מרגלית: כן.

אראל מרגלית: אני רק אומר שהבורסה הישראלית עושה מעשה מבורך.

אראל מרגלית: צריכה להיות אתו הרבה מאוד זהירות בקריטריונים של מי שמכניסים.

<מירב לשם: זה לא קשור.

משה גפני: מה "לא קשור"?

משה גפני: זהירות זה תמיד קשור.

<מירב לשם: אנחנו לא משנים את הקריטריונים פה לחברות.

<מירב לשם: זה נשאר אותו דבר.

<מירב לשם: אנחנו כרגע באים בצד התוכני.

משה גפני: הבנו, כן.

משה גפני: חבר הכנסת אראל מרגלית מעלה את החשש.

משה גפני: איילת, בבקשה.

<איילת וולברג: כמה שאלות קצרות.

<איילת וולברג: אמרתם - ציונות, פרופר.

<איילת וולברג: השאלה שלי לגבי היי טק.

<איילת וולברג: בדברי ההסבר לתיקון אמרתם שזה מוכוון דווקא לחברות היי טק וביו-מד.

<איילת וולברג: האם תוכלו להגיד לחברי הוועדה למה דווקא החברות האלה צריכות את האנליזה?

<מירב לשם: ניסיתי להסביר את זה בהתחלה.

<מירב לשם: אלה חברות שההתמחות בהן היא מאוד מאוד ספציפית.

<מירב לשם: לא דין אנליסט של נדל"ן לאנליסט שצריך להבין בתרופות, בביו-מד, בפיתוח מכשיר רפואי.

<מירב לשם: זה אנליסט מיוחד, ייעודי, שעובר גם הכשרה.

<מירב לשם: לכן, ההשקעה בהם היא מאוד מאוד גדולה.

<שגית אפיק: והמומחיות והספציפיות הזו היא רק בביו מד.

<שגית אפיק: אין שום חברת היי טק אחרת - - -

מיקי רוזנטל: לא, לא.

מיקי רוזנטל: הביו-מד זה רק דוגמה.

מיקי רוזנטל: כמובן יש גם חברות היי טק אחרות בתחומים - - -

<שגית אפיק: לא, לא.

<שגית אפיק: היא נותנת את זה - - -

<מירב לשם: אנחנו כרגע מתמחים, אנחנו לא מתמחים באין סוף.

<מירב לשם: אנחנו רוצים לשאת איזה הייפ לחברות האלה של טכנולוגיה וביו-מד.

<מירב לשם: יכול להיות שבהמשך נרצה להמשיך.

מיקי רוזנטל: טכנולוגיה זה המון, זה בדיוק העניין.

מיקי רוזנטל: כי זה לא רק ביו-מד – זה מה שהתכוונתי לומר.

<מירב לשם: אבל זה חברות שהמדען הראשי מפקח עליהן והן מו"פ בהגדרתן.

משה גפני: תודה.

<איילת וולברג: הדבר השני שאני רוצה לשאול קשור גם למשרד האוצר.

<איילת וולברג: להבנתי, התיקון הזה אמור גם לעבור' קודם כל' את האישור של דירקטוריון הבורסה.

<איילת וולברג: לאחר מכן אישור של שר האוצר בהתייעצות עם הרשות לניירות ערך' ואחר כך זה מגיע לוועדה.

<איילת וולברג: האישורים של רשות לניירות ערך כבר ניתנו לפני כשנה.

<איילת וולברג: רציתי לשאול' קודם כל' את משרד האוצר.

<איילת וולברג: אם הפרויקט הזה הוא באמת כמו שאתם כותבים בדברי ההסבר פרויקט חשוב, פרויקט שעתיד חברות ההיי טק תלוי בו, אז למה עברה שנה?

<איציק שורקי: היו בחירות.

מיקי רוזנטל: הבחירות האלה הן אסון.

מיקי רוזנטל: כמעט כל דבר זה בגלל הבחירות.

מיקי רוזנטל: ראש הממשלה זה גם בגלל הבחירות.

משה גפני: ואיך פעלתם בינתיים בבחירות?

משה גפני: האם בהתאם לתקנות האלה?

<מירב לשם: לא.

<מירב לשם: אנחנו ניסינו לקצר.

<מירב לשם: הרי היתה אפשרות להביא נושאים שהם מהירים יותר אפילו בזמן תקופת הבחירות, אבל זה לא הסתייע.

<מירב לשם: האמת שמה שעיכב את זה עוד היה קודם לכן.

<מירב לשם: ברגע שזה אושר והגיע איכשהו לישורת האחרונה הגיע מע"מ אפס, ואז אי-אפשר היה להעביר.

<מירב לשם: מע"מ אפס עיכב אותנו.

<שגית אפיק: זה לא היה הבחירות.

<שגית אפיק: זאת אומרת, לא הבאתם את זה לוועדה.

משה גפני: מה שמכסה על הנושא של מע"מ אפס זה להגיד בחירות?

משה גפני: תגידו: מע"מ אפס.

<מירב לשם: גם וגם.

<שגית אפיק: איך פעלתם בינתיים?

<מירב לשם: בחש"

<מירב לשם: בים לא עשינו כלום.

<מירב לשם: באנליזות אנחנו התקדמנו.

<מירב לשם: יש לנו כבר טיוטות הסכמים שאנחנו ממש מתקדמים בהן, וגם עם המדען הראשי.

אראל מרגלית: אדוני היושב-ראש, קודם כל, זה מהלך מבורך.

אראל מרגלית: אפשר בבקשה לקבוע לוועדה דיון ודיווח של מנכ"ל הבורסה וראש הרשות לניירות ערך על כל היוזמה הזו באופן כללי, איך היא עובדת, לעוד שישה חודשים.

משה גפני: יש עוד שאלות?

משה גפני: לא.

משה גפני: קודם כל, לגבי מה שאתה מציע, אני מקבל את זה - בסדר.

משה גפני: אני רק רוצה שתיקחו בחשבון שאנחנו הולכים להיכנס למסלול קשה מבחינת הוועדה.

מיקי רוזנטל: עוד חצי שנה הוא ייגמר.

מיקי רוזנטל: או שהממשלה תיגמר או שהוא ייגמר - נראה.

מיקי רוזנטל: אני מקווה שהרישא תצליח והסיפה - - -

משה גפני: בסדר, בסדר.

משה גפני: היא אומרת.

משה גפני: זה נכון, יש מבנה הבורסה שיצטרך להתקיים פה דיון ואז נביא אותו.

משה גפני: בסדר, היא צודקת.

משה גפני: אבל אנחנו הולכים למהלך קשה עכשיו גם עם החוקים שעוברים אלינו.

משה גפני: הממשלה מוציאה דברים.

משה גפני: שלא תהיה טעות, מוציאים דברים מחוק ההסדרים.

משה גפני: הולך לבוא לפה חוק המדען הראשי, האנג'לים הולך לבוא.

משה גפני: אני דרשתי את זה אז.

אראל מרגלית: יפה.

משה גפני: יש עוד שאלות לגבי העניין הזה?

משה גפני: צריכים שתי הצבעות או הצבעה אחת על שניהם?

<שגית אפיק: אחת.

משה גפני: מי בעד אישור תקנון הבורסה - אי החלה של חברי בורסה שאינם בנקים, חש"ב זר של הוראות התקנון לעניין "ניהול טכנולוגיות מידע בחש"ב", ושניים, אישור פרויקט האנליזה לחברות היי טק?

אראל מרגלית: בלבד.

משה גפני: בלבד.

משה גפני: מי בעד אישור התקנון ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנון אושר.

משה גפני: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.