ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 20, 2015-06-23 10:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מבקש להקדים ולומר, במשך הרבה מאוד שנים, אפשר להגיד כבר עשרות שנים, אני עוסק בנושא של איכות הסביבה.

משה גפני: אני רואה בזה ייעוד משמעותי מאוד, רציני מאוד.

משה גפני: במהלך השנים האלה הייתי גם יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, היום זה נקרא הגנת הסביבה.

משה גפני: אני העברתי יחד עם הארגונים הסביבתיים ויחד עם חברי הוועדה אז את חוק חופי הים התיכון, שהיה קשה מאוד להעביר אותו.

משה גפני: העברנו את חוק אוויר נקי.

משה גפני: חוקים רבים בעניין הזה, החלטות, דיונים מול משרדי הממשלה.

משה גפני: ראיתי בזה דבר שהוא בקונצנזוס.

משה גפני: כאשר פנו אלינו במסגרת ציון הכנסת את יום הסביבה הבינלאומי, כמובן, כמו בפעמים קודמות שהייתי יושב-ראש ועדה, ביקשתי להכניס דברים שהם דברים מעשיים, שאנחנו נצא מכאן עם החלטות מעשיות.

משה גפני: ולכן אנחנו נדון בנושא שכבר דנו עליו, האמת, ב-2010 כאן בוועדה – הסדרת הארנונה ופחת במס הכנסה, תקנות מס הכנסה.

משה גפני: שר האוצר חתם על הנושא הזה וזה נמצא כאן לדיון.

משה גפני: אבל אני רוצה לומר לחברי הוועדה וגם לאורחים, אני לא מתחבר היום ליום הסביבה הבינלאומי.

משה גפני: אני לא מתחבר מכיוון שעשו דבר שהוא שנוי במחלוקת ממש.

משה גפני: אני מרגיש שזו גם פגיעה בי.

משה גפני: ללכת ולתת את אות הגלובוס הירוק – נדמה לי שזו האות, או אחת האותות שנותנים.

משה גפני: אגב, אני קיבלתי הרבה מאוד שנים.

משה גפני: אצלי בחדר אני מתגאה בקיר שלם של אותות שקיבלתי בעניין הזה, ונותנים את זה למי שמפעיל תחבורה ציבורית בשבת.

משה גפני: אם הכוונה לאיכות הסביבה מכיוון שמפחיתים את זיהום האוויר כשלא נוסעים במכוניות פרטיות אלא נוסעים באוטובוסים גדולים, אז עדיף לתת את זה למי שמפחית פי מיליון, שלא נוסע בשבת – לא בתחבורה ציבורית ולא ברכב פרטי, ולא מזהם את האוויר.

יצחק וקנין: אני הייתי נותן לך את זה.

משה גפני: אני ממש מרגיש בעניין הזה פגוע.

משה גפני: לפני הרבה שנים – היות ואמרת – בא אלי יהודי חרדי.

משה גפני: אז הנושא של איכות הסביבה לא היה נושא משמעותי.

משה גפני: היו מתי מעט בכנסת שפעלו בעניין הזה.

משה גפני: אמר לי האיש הזה אתה אדם חרדי, מה אתה עם החילוניים האלה על איכות הסביבה?

משה גפני: וצעקתי עליו ברחוב, אמרתי לו איכות הסביבה מופיעה גם בתורה, מופיעה גם במדרש, במאמר חז"ל, שהקדוש ברוך הוא לקח את האדם הראשון והוביל אותו על כל העולם ואמר לו: ראה את העולם היפה הזה שבראתי, תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי.

משה גפני: זה מופיע בגמרא.

משה גפני: זה מופיע בפרק שלם במסכת סנהדרין.

משה גפני: זה מופיע בהלכות.

משה גפני: זה מופיע בשולחן ערוך.

משה גפני: זה מופיע ברמ"א.

משה גפני: יש מחלוקות אם מותר לקלקל נוף בארץ ישראל.

משה גפני: מחלוקת.

משה גפני: האם זה רק בארץ ישראל או גם בחוץ-לארץ?

משה גפני: ההלכה היא שגם בחוץ-לארץ אסור לקלקל נוף.

משה גפני: אמרתי לאותו אחד: מה זאת אומרת?

משה גפני: אני לא מבין, את איכות הסביבה לקחו החילוניים?

משה גפני: אני עם החילוניים ביחד.

משה גפני: והיום זה נכנס בכל המקומות, גם בציבור שאיננו חרדי וגם בציבור החרדי.

משה גפני: ואני חושב שעשו מעשה לא יפה.

משה גפני: עשו הפרדה שאני לא יכול להזדהות עם כל היום הזה.

משה גפני: אני מוחה על העניין הזה.

משה גפני: אני חושב שזה לא נכון, לא היה צריך לעשות את זה.

משה גפני: זה פוגע באיכות הסביבה.

משה גפני: אני קורא למארגנים – שאגב, הם חברים טובים שלי.

משה גפני: במשך הרבה מאוד שנים אני אתם ביחד.

משה גפני: אני מופיע בכנסים שלהם, הם מופיעים אצלי גם כן, לא משנה.

משה גפני: אני אמרתי את דעתי, ואנחנו הולכים לסדר היום.

משה גפני: הסדרת הארנונה ופחת במס הכנסה למערכות טרמו-סולאריות ופוטו-וולטאיות.

משה גפני: מי מציג את זה?

משה גפני: יש מישהו מהמשרדים שיציג?

<שניר ניב: שניר ניב, משרד האוצר.

משה גפני: טוב שמשרד האוצר.

משה גפני: אני אגיד לך מה היה ב-2010 ואני אגיד לך מה אני רוצה עכשיו.

משה גפני: אני לא מבין – לא הבנתי אז ואני לא מבין גם היום, יכול להיות שזה בגלל שלא למדתי ליב"ה – למה גובים כסף על מערכות סולאריות ששמים על הגג.

משה גפני: למשל, הכנסת שמה.

משה גפני: זה דבר שחוסך חשמל.

משה גפני: למה גובים מהם כסף על הדבר הזה?

משה גפני: לי יש בית, גובים על זה ארנונה או מס, או לא חשוב מה, אני מדבר עכשיו כללי, תיכף ניכנס לפרטים.

משה גפני: יש לי עסק, גובים על זה מס.

משה גפני: גובים על זה מס הכנסה, גובים על זה ארנונה.

משה גפני: אם אני שם פה על הגג, למה גובים ממני כסף?

משה גפני: אני אגיד לך מה תהיה התוצאה – אני עוד לא בדקתי.

משה גפני: נמצא פה החשב של הכנסת, אני מקווה שמנכ"ל הכנסת יבוא.

משה גפני: מה שיעשו, יגידו אני צריך לשלם מסים על הדבר הזה.

משה גפני: עולה לי המכשיר עצמו, ובסופו של דבר, לא שווה לי החיסכון בחשמל.

משה גפני: מה הם יעשו?

משה גפני: יפסיקו.

משה גפני: ואז מה תהיה התוצאה?

משה גפני: זיהום אוויר וכל מה שנלווה לעניין הזה, מה שאנחנו כל הזמן רוצים לעודד.

משה גפני: חז"ל אומרים סוף מעשה במחשבה תחילה.

משה גפני: בבקשה.

<סיון להבי: סיון להבי מאגף התקציבים של משרד הפנים.

<סיון להבי: אני מסייע לחברי בתחום הארנונה.

<סיון להבי: יחסים שמביאים תועלת כלכלית לנישום מחויבים בארנונה.

<סיון להבי: השאלה שעלתה פה בוועדה לפני מספר שנים הייתה - -

משה גפני: ב-2010.

<סיון להבי: - - אמת.

<סיון להבי: האם המערכות הפוטו-וולטאיות הן מערכות לשימוש עצמי או שהן מביאות תועלת כלכלית למחזיקים בהן.

<סיון להבי: המשרדים התחבטו בשאלה הזאת לאורך השנים האחרונות.

<סיון להבי: אנחנו לא מתחמקים מהביקורת.

<סיון להבי: לאחרונה, ביחד עם רשות החשמל ומשרד האנרגיה הצלחנו ליצור קריטריונים כאלה שעושים הבחנה איזו מערכת היא לשימוש עצמי ואיזו מערכת מביאה תועלת כלכלית למחזיקים בה.

<סיון להבי: ההבחנה הזאת תובא בפני השרים עם המלצה שככל שהמערכת אינה מביאה תועלת כלכלית יהיה לה תעריף מופחת מאוד, וככל שהמערכת היא מערכת שיש בה - -

<שניר ניב: משמשת לצריכה עצמית של אותו מבנה.

<סיון להבי: - - הרבה רווח, היא תמוסה.

<סיון להבי: זאת בכדי לשקף מול הרשויות את השטח הגדול שהמערכות האלה צריכות.

<סיון להבי: אין ספק שעל המתקנים הגדולים, לדוגמה בנגב, שתופסים קרקעות נרחבות לרשויות המקומיות, יש להטיל מסי ארנונה.

<סיון להבי: במקביל, אנחנו מקבלים פניות רבות מרשויות שמבקשות להסדיר את הנושא הזה מכיוון שהיום יש חוסר הסדרה.

<סיון להבי: בעולם שאין סיווגים ראשיים לתחום הזה, כל רשות מחייבת לפי שיקול דעתה, וזה מצב שהיינו רוצים להסדיר.

<שגית אפיק: איך הן מחייבות, לפי איזה שיעורים?

<סיון להבי: זה נע מסיווגים של קרקע תפוסה, שהם נמוכים באופן יחסי, לבין סיווגים של מתקנים לייצור חשמל שיכולים אפילו להטיל סיווגים כאלה שלא כדאיים למשקיעים.

<שגית אפיק: יש רשויות שלא מחייבות היום?

<סיון להבי: לא שידוע לי.

<סיון להבי: אבל יש לנו פניות רבות להסדרה של הנושא הזה.

<שניר ניב: אם אפשר, רק עוד משפט אחד להשלים את ההצגה של הנושא הזה, אדוני היושב-ראש.

<שניר ניב: אנחנו כמובן מעודדים בתעריפים החדשים במתווה שמוסכם על הגורמים המקצועיים תעריף מופחת למתקנים פוטו-וולטאיים וטרמו-סולאריים על גגות לעומת על קרקע.

<שניר ניב: כך שבין כה וכה תעריף הארנונה יהיה מוזל יותר על הגגות לעומת על קרקע.

<שגית אפיק: והמתקנים שהם לצריכה פרטית יהיו פטורים, כמו שאז ועדת הכספים ביקשה?

<שניר ניב: זו הכוונה.

<שגית אפיק: הייתם אמורים אחרי שבועיים לחזור אלינו, עברו חמש שנים.

<שניר ניב: נכון.

<שניר ניב: זו הכוונה, ואני אוסיף עוד דבר, היום תעריף ההזנה שהם מקבלים מרשות החשמל, אותם יצרנים לצריכה שמוכרת לרשת ויש על זה הטבות – מכירים להם בשיעור מסוים, שהוא גם מתואם עם המתווה החדש, באותם תשלומי ארנונה.

משה גפני: במתקנים כאלה בבתים פרטיים אתם תיתנו פטור?

<שניר ניב: זו הכוונה.

משה גפני: מתי אתם מתכוונים לממש את ההכוונה ?

<קריאה: לא, הכוונה היא לתת תעריף מופחת.

יצחק וקנין: הוא לא אמר שהוא ייתן פטור.

יצחק וקנין: תעריף מופחת.

<שגית אפיק: תעריף מופחת או פטור?

<שגית אפיק: אחד אמר פטור, אחד אמר תעריף מופחת.

<קריאה: מה ההיגיון בתעריף מופחת?

יצחק וקנין: אחד אמר משהו והשני אמר משהו אחר.

משה גפני: רק שנייה, בואו נעשה סדר.

משה גפני: כיוון שמחשבה טובה, הקדוש ברוך הוא מצרפה למעשה, אנחנו רוצים לדעת מתי המחשבה הזאת מתממשת.

משה גפני: יש לכם מחשבה, אמרתם את זה לפני חמש שנים.

משה גפני: אתם מתכוונים עוד חמש שנים או משבוע הבא?

<סיון להבי: בלוחות זמנים קצרים אנחנו פונים עכשיו אל השרים עם ההמלצות שלנו לאישור.

יצחק וקנין: זמן, זמן, אדוני.

יצחק וקנין: אדוני, זמן.

יצחק וקנין: תגיד זמן – חודש, חודשיים, שלושה.

יצחק וקנין: אתם תשאירו את זה תלוי באוויר.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: אני עושה אצלי בבית, למה אני צריך ארנונה?

משה גפני: הרי אתם מעודדים אותי, אתם אומרים לי תעשה.

<סיון להבי: לדיון הבא בוועדה שהיושב-ראש ייקבע, אנחנו נבוא מוכנים.

מיקי לוי: אני מבקש להרחיב את השאלה הזו.

מיקי לוי: לצורך העניין, בית פרטי הוא בית פרטי.

מיקי לוי: אבל אם אני מדבר על בית החולים "הדסה", שהוא צרכן גדול מאוד של אנרגיה, והוא כבר משלם ארנונה לעיריית ירושלים על פינוי האשפה ועל השירותים ועל כל התשתיות הקיימות – אני שם על הגג של בית החולים.

מיקי לוי: למה צריך בית החולים לשלם ארנונה בנוסף לארנונה?

משה גפני: שאלה מצוינת.

<שניר ניב: נכון, שאלה מצוינת.

<סיון להבי: יש נכסים אחרים שיש בהם גגות נרחבים כמו רפתות ולולים.

<סיון להבי: שם אין ספק שגודל המערכת מביא רווח למחזיק בה.

מיקי לוי: תמסה אותו על הרווח.

רועי פולקמן: בדיוק אמר כאן חבר הכנסת מיקי לוי, המטרה של הארנונה היא שיש עלויות לרשות המקומית.

רועי פולקמן: יש לך נכס, יש לך משרד.

רועי פולקמן: זו מהות מס הארנונה.

רועי פולקמן: יש לך רפת ואתה משלם ארנונה או שיש לך עסק ואתה משלם ארנונה, אתה בית חולים ואתה משלם ארנונה בגלל שיש עלויות לפינוי אשפה, כבישים, תחזוקה, גינון.

רועי פולקמן: למה צריך למסות את הגג?

רועי פולקמן: יש פה עניין חשמלי.

רועי פולקמן: מטרתה של הארנונה היא לא לגבות מס מרווחים.

רועי פולקמן: זו לא תכלית המס הזה.

<סיון להבי: אני אסביר.

משה גפני: רגע, שנייה.

משה גפני: חבר הכנסת טרכטנברג, בבקשה.

מנואל טרכטנברג: אני חושב ששורש הבעיה היא לא בפרט זה או אחר, אלא במה שהתחלת ואמרת: אם זה לתועלת עצמית, לשימוש עצמי, זה תעריף מופחת, ואם זו תועלת כלכלית, זה ממוסה כך וכך או ארנונה כך וכך.

מנואל טרכטנברג: אבל שכחת לציין את המטרה העיקרית של המתקנים האלה, שהיא ההשפעות החיצוניות החיוביות.

מנואל טרכטנברג: הרי העובדה שאני מתקין בגג פה בכנסת או בבית החולים או אצלי בבית מתקן כזה, אני מיטיב עם המשק כולו.

מנואל טרכטנברג: זו המטרה, ולכן אי-אפשר להסתכל על זה על-פי התועלת הכלכלית.

מנואל טרכטנברג: יופי אם יש לך תועלת כלכלית גם אם אתה יצרן יחיד על הגג שלך.

מנואל טרכטנברג: אי-מיסוי היה צריך לשקף את התועלות החברתיות והמשקיות של הדבר הזה ולאו דווקא אם אני מרוויח מזה או לא.

מיקי לוי: על הרווחים תגבו מס הכנסה, אין בעיה.

<קריאה: גובים.

יצחק וקנין: גם ככה הוא גובה.

יצחק וקנין: מה, אתה חושב שהוא לא גובה?

משה גפני: רגע, תשיבו לכולם.

<קריאה: המדינה היחידה בעולם שזה קורה.

משה גפני: בבקשה, שם ותפקיד לפרוטוקול.

<צור גלין: דוקטור צור גלין, ראש אגף איכות אוויר במשרד להגנת הסביבה.

<צור גלין: אני רוצה להצטרף למה שפרופסור טרכטנברג אמר.

<צור גלין: יש לנו הוצאות חיצוניות.

<צור גלין: כשאנחנו משתמשים בדלק פוסילי, אנחנו פולטים מזהמים.

<צור גלין: ככמות המזהמים, כך עלייה בתחלואה, ואנחנו יכולים לחשב את זה.

<צור גלין: יש לנו תעריפים, למשל, טון של חלקיקים עולה למשק 180,000 שקל.

<צור גלין: טון של SO2 עולה סכום אחר.

<צור גלין: הם יודעים לחשב את זה.

<צור גלין: PV פשוט מאוד חוסך מאתנו את התחלואה הזאת.

<צור גלין: אנשים צריכים להבין שמי ששם PV, נכון שהוא עושה גם לביתו, אבל הוא עושה לטובת הכלל.

<צור גלין: אנחנו מענישים אותו על זה שהוא לכאורה מפחית תחלואה ומפחית תמותה בישראל.

<צור גלין: אני חושב שהוועדה צריכה להתייחס לכך, לא רק להעמיד מול הרווח הכלכלי של מי ששם את ה-PV, אלא גם את התועלת, את ההוצאות החיצוניות שהוא מביא למדינת ישראל.

<צור גלין: זה התחשיב הנכון.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להשלים.

יצחק וקנין: הדברים נאמרו בין לבין.

יצחק וקנין: אני מושבניק.

יצחק וקנין: אצלנו במושבים זה טרנד שהולך הרבה בשנים האחרונות, שמרכיבים את המתקנים האלה, במיוחד על לולים מבוקרים לגידול עופות פטם או עופות הטלה, וגם על דירים או על רפתות גדולות.

משה גפני: שמים את זה על הרפת.

יצחק וקנין: על גג הרפת, זה בא על הגג.

יצחק וקנין: מה הנקודה?

יצחק וקנין: אני זוכר שגם אתי ניהלו משא ומתן לשים על הגג של הלול שלי.

משה גפני: מי ביקש ממך?

יצחק וקנין: חברה סולארית שבאה וביקשה.

יצחק וקנין: אחת החברות שהיו בזמנו, קיבלו זיכיונות וביצעו את זה.

יצחק וקנין: אני זוכר שחלק מהעניין הזה הוא שב-15 השנים הראשונות אתה לא מקבל כסף בכלל.

יצחק וקנין: זו השקעה ביחד עם מי שמבצע את העבודה.

יצחק וקנין: זאת אומרת, אתה לא מקבל כסף.

יצחק וקנין: אם אתה מתחיל לראות משהו, זה בעוד 15 או 20 שנה.

יצחק וקנין: פה אתה הולך לחייב אותם על אותם מתקנים ששמים על הגגות בארנונה, כאשר אני כבר משלם על הלול שלי ארנונה.

יצחק וקנין: אני משלם לפי שטח חקלאי מסודר, סככה חקלאית, על-פי הקריטריונים שנקבעו במשרד הפנים ובמועצה האזורית.

יצחק וקנין: אני כבר משלם ארנונה.

יצחק וקנין: שמתי את הקולטים האלה על הגג, אז אני צריך לשלם עוד פעם.

יצחק וקנין: רבותי, זה מקטין את כל ההחזרים ואת ההכנסה העתידית של אותו חקלאי שחושב לעשות משהו טוב.

יצחק וקנין: לצערי הרב, כנראה שמשרד הפנים, בכל דבר שהוא רואה שהוא יכול לקחת משהו בארנונה, למה לא?

יצחק וקנין: אתם מורחים פה כבר חמש שנים, ואתם תמשיכו, אני מבטיח לכם, עוד חמש שנים.

מיקי לוי: אבל שילמת כבר ארנונה על הלול.

יצחק וקנין: אני משלם.

יצחק וקנין: אני משלם את זה באחריות.

יצחק וקנין: בכל חודשיים אני משלם תשלום ארנונה.

יצחק וקנין: אני משלם על הלול.

יצחק וקנין: שמו לי את הקולטים האלה, אני צריך לשלם עוד פעם בגלל שהם הוציאו תקנות חדשות.

יצחק וקנין: אני אומר לכם, הרשויות מנצלות את הדבר הזה.

<איתי כהן: הרשויות משתוללות.

<איתי כהן: אדוני, אם אפשר את רשות הדיבור.

יצחק וקנין: לצערי הרב, אנחנו לא מגיעים לשום מקום.

<איתי כהן: אני רוצה לענות לשאלך על התעריפים, על מה שקורה עכשיו, כי זה - - -

משה גפני: רגע, מי אדוני?

<איתי כהן: סליחה, עורך דין איתי כהן, בעלים של חברת "דראל אנרגיה" ועומד בראש - - -

משה גפני: אני לא יודע אם אמרו לך בשער "פולמבו", אבל בוועדת הכספים, בניגוד למה שקורה בחוץ, מבקשים רשות בשביל לדבר.

<איתי כהן: ביקשתי רשות לדבר.

<איתי כהן: אני מבקש רשות לדבר.

משה גפני: מה שמך?

<איתי כהן: עורך דין איתי כהן.

משה גפני: בסדר, אתה נרשמת ברגע זה, ואתה תקבל רשות דיבור.

משה גפני: לפני זה אני רוצה עם הכנסת.

משה גפני: אנחנו כנסת ירוקה, ואנחנו מתגאים בעניין הזה.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה ההוצאות שיש ומה אנחנו חוסכים.

משה גפני: מה אנחנו אמורים לשלם ומה המאזן.

משה גפני: אחרי זה יש לנו ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת הכנסת כדי לאשר את תקציב הכנסת.

משה גפני: אז אם אנחנו נגיע למאזן שכל העסק הזה לא חוסך לנו כסף, להיפך, נותן לנו הוצאות נוספות, אנחנו נשקול מחדש אם צריך לעשות את זה.

משה גפני: ולכן אני מבקש לדעת.

משה גפני: מי מכם יבהיר, קודם כל את הנתונים הטכניים?

<ד"ר שמואל רון: אני מבקש מחיים להציג את הנתונים הכספיים ואני אוסיף עוד מילה אחריו.

משה גפני: החשב, כן, בבקשה.

משה גפני: אתה הולך להיות הדוגמה של הנושא הזה.

<חיים אבידור: הכנסת הקימה את המתקן הזה משיקולים ירוקים.

<חיים אבידור: אני גם כן חושב ירוק, אבל אצלי ירוק הכוונה לדולרים.

<חיים אבידור: אני עשיתי בדיקה של הנתונים.

<חיים אבידור: הכנסת הקימה על הגגות חווה סולארית בשטח של 4,600 מטר.

<חיים אבידור: החווה הסולארית הזאת אמורה להפיק 765,000 קילוואט לשעה במשך שנה.

משה גפני: שהם רק צרכי הכנסת.

<חיים אבידור: אך ורק צרכי הכנסת.

משה גפני: הם לא מוכרים את זה.

<חיים אבידור: הכנסת צורכת חשמל יותר מ-765,000, אבל היא עובדת עם חברת החשמל בשיטת הקיזוז, "מונה נטו" מה שנקרא.

משה גפני: זה רק לצרכי - - -

<חיים אבידור: זה רק לצרכי הכנסת.

<חיים אבידור: הדבר הזה אמור לחסוך, לפי תעריפי "תעוז" שהכנסת משלמת, כ-400,000 שקל בשנה.

מכלוף מיקי זוהר: שמשולמים בארנונה?

משה גפני: רגע, הוא הולך להגיד.

משה גפני: מיקי, הוא הולך להגיד.

<חיים אבידור: כ-400,000 שקל בשנה.

<שגית אפיק: זה חוסך בחשמל.

<חיים אבידור: על המערכת הזאת יש תחזוקה של עוד כ-50,000 שקל בשנה.

<חיים אבידור: זאת אומרת, 350,000 שקל בשנה המערכת הזאת אמורה לחסוך חשמל.

מנואל טרכטנברג: והפחת?

מנואל טרכטנברג: יש פחת בתוך זה?

<חיים אבידור: רגע, לא לקחתי את הפחת, אני עושה את זה בלי הפחת עוד.

<חיים אבידור: אם אני לוקח לפי החזר השקעה – אני לא רוצה להרוויח – במשך עשר שנים – שמישהו אמר לי שזה אורך החיים הטכנולוגי של התאים הפוטו-וולטאיים האלה – בריבית של 3%, אני מגיע שהארנונה שאפשר לשלם מסתכמת בשקלים בודדים, כעשרה שקלים למטר מרובע לשנה.

<חיים אבידור: קחו יותר, זה פשוט מאוד לעלות למעלה ולפרק את התאים הפוטו-וולטאיים.

יצחק וקנין: זה מה שאני אמרתי, בדיוק אצלנו אותו דבר.

משה גפני: אתם קיבלתם מעיריית ירושלים - - -

<חיים אבידור: רגע.

<חיים אבידור: עיריית ירושלים עוד לא חייבה אותנו, ואני מקווה שהיא לא תחייב אותנו.

<חיים אבידור: אבל על מתקני חשמל בכנסת – יש מרכז אנרגיה בכנסת שמוגדר כמתקן חשמל – אנחנו משלמים 169 שקלים למטר מרובע לשנה.

<חיים אבידור: זאת אומרת, אם אני יכול לשלם עשרה כדי להחזיר את ההשקעה בלי להרוויח ואני אחויב ב-169 שקלים, זה פי 2 בכלל מהחזר החשמל שאני מקבל.

משה גפני: עיריית ירושלים עדיין לא פנתה.

<חיים אבידור: זה רק עכשיו התחיל לעבוד.

משה גפני: כן, הבנתי.

<קריאה: היא תפנה.

משה גפני: וכשהיא תחייב, אז היא תחייב בסכומים האלה.

<חיים אבידור: כשהיא תחייב את הסכומים האלה, אם לא יבטלו, אני אבוא למנכ"ל הכנסת ואגיד לו אני מבקש שתפרק את המתקן.

יצחק וקנין: זה לא משתלם, גם החקלאים אומרים את זה.

יצחק וקנין: אם הולכים לחייב אותם לפי השיטה הזאת, נגמר הסיפור.

משה גפני: שמואל, רצית להוסיף?

<ד"ר שמואל רון: תודה.

<ד"ר שמואל רון: שמי דוקטור שמואל חן, ואני מנהל את פרויקט "כנסת ירוקה".

<ד"ר שמואל רון: אני רוצה לומר כמה דברים כלליים אבל חשובים מאוד, וגם לנתח את העניין מעט פילוסופית.

<ד"ר שמואל רון: אני אדבר על כך יותר מחצי דקה-דקה.

<ד"ר שמואל רון: כשיושב-ראש הכנסת, יולי יואל אדלשטיין – בחזונו, אני אומר – יחד עם מנכ"ל הכנסת יצרו את פרויקט "כנסת ירוקה" והחליטו להקים את השדה הסולארי הגדול, היה בזה רעיון.

<ד"ר שמואל רון: הרעיון היה להפוך את הכנסת למודל, לדוגמה.

<ד"ר שמואל רון: לעודד משרדי ממשלה אחרים לפעול בעקבותינו.

<ד"ר שמואל רון: אגב, אנחנו לא פועלים בחלל ריק.

<ד"ר שמואל רון: יש החלטת ממשלה 3484 לעודד את האנרגיה הירוקה במדינת ישראל מכל הסיבות שאדוני היושב-ראש מנה, ומנו כאן אנשים אחרים, כמו דוקטור צור גלין.

<ד"ר שמואל רון: ולכן אני אומר, אם אנחנו רוצים לעשות את הדברים בצורה נכונה, צריך להפריד – ואמרו כאן בצדק חברי הכנסת – בין ארנונה שמטרתה שירותים עירוניים שנדרשים – ובמקרה הזה של המערכות הפוטו-וולטאיות, במקרים נדירים מאוד נדרשים שירותים עירוניים – לבין מיסוי - - -

מיקי לוי: כמו מה?

<ד"ר שמואל רון: אני לא יודע.

<ד"ר שמואל רון: אני לא יכול לדמיין.

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אין שום שירותים.

מיקי לוי: אני לא מעלה בדעתי.

מיקי לוי: אין.

יצחק וקנין: אין שום שירותים לדבר הזה.

<ד"ר שמואל רון: לדעתי אין שירותים עירוניים, ולכן המיסוי צריך להיות כאשר המתקן הוא עסקי.

<ד"ר שמואל רון: לדוגמה, אצלי בבית אני בניתי בית ירוק ועשיתי מערכת של 150 מטר על-פי התעריף הראשון, וזה נותן הכנסה.

<ד"ר שמואל רון: אני משלם מס ערך מוסף, אני משלם מס הכנסה כדין.

<ד"ר שמואל רון: זה בסדר, אני מקבל את זה באהבה.

משה גפני: על מה אתה משלם מס הכנסה?

<ד"ר שמואל רון: אני משלם מס הכנסה כי יש לי הכנסה מהמערכת.

משה גפני: אה, אתה מוכר חשמל.

<ד"ר שמואל רון: אני נכנסתי בהסדרה הראשונה.

יצחק וקנין: ארבע פעמים ממסים אותך.

<ד"ר שמואל רון: אז אני עושה את זה באהבה.

<ד"ר שמואל רון: אני עושה את זה באהבה.

<ד"ר שמואל רון: אבל בשיטת "מונה נטו", שהרעיון הוא להתקזז, ובסך הכול לחסוך בחשבון החשמל, ושלא יהיו עניינים של זיהום אוויר וכמובן, התחממות כדור הארץ, שם אין שום הצדקה.

<ד"ר שמואל רון: בוודאי שאין הצדקה למיסוי, אבל בוודאי עוד יותר שאין הצדקה למיסוי עירוני שנקרא ארנונה.

<ד"ר שמואל רון: אני רק רוצה להזכיר לוועדה שבשנות השישים, כשהתקינו תקנות שקשורות לדוד שמש, היה שם אותו היגיון.

<ד"ר שמואל רון: אף אחד לא חשב לחייב ארנונה על דוד שמש.

<ד"ר שמואל רון: יש שם תועלת כלכלית.

<ד"ר שמואל רון: אני בכוונה תוקף את העניין הזה, כי שם חשבו נכון.

<ד"ר שמואל רון: שם חשבו נכון, ואין שום הצדקה.

<ד"ר שמואל רון: בשורה התחתונה, אני אומר, אין שום הצדקה לארנונה על מערכות פוטו-וולטאיות.

<ד"ר שמואל רון: במקרה הקיצוני שרוצים להשיג משהו - - -

יצחק וקנין: אני רוצה עוד מילה אחת שלא אמרתי.

מיקי לוי: בתנאי שהם נמרחים על שטחים שלמים - - -

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, אני יכול להסכים אם מקימים את הסככה במיוחד בשביל המערכת הזאת.

יצחק וקנין: סתם ככה, כשאין דיר מלמטה, לא עופות ולא שום דבר, או אנשים או בניין כמו שאנחנו פה.

יצחק וקנין: אבל סתם לחייב מקום שכבר משלם ארנונה – הוא משלם ארנונה – אתה מחייב אותו עוד פעם על הקולטים.

מיקי לוי: אבל אם אתה מבצע חווה על שטח של כמה דונמים בנפרד, אליה יש כבישים, אליה יש מקורות, אליה יש מים, זה סיפור אחר.

מיקי לוי: על מבנה קיים אני לא מוצא את ההיגיון.

יצחק וקנין: נכון.

יצחק וקנין: זה מה שאני אומר.

משה גפני: אני אאפשר לכולם.

משה גפני: אני מבקש, אם אפשר שלא לחזור על מה שנאמר קודם.

משה גפני: אני הולך לפי הסדר – דב קוטלר, איגוד חברות אנרגיה מתחדשת.

<דב קוטלר: אני מנכ"ל של חברת "סולגל".

<דב קוטלר: אנחנו עוסקים בהתקנה של מערכות סולאריות בבתים פרטיים מאז 2008.

<דב קוטלר: בישראל יש היום כ-6,000 מערכות סולאריות בבתים פרטיים.

<דב קוטלר: לצורך השוואה, בגרמניה, עם חצי מכמות השמש, יש מעל מיליון.

<דב קוטלר: באוסטרליה, עם כמות תושבים פי 3 ממדינת ישראל יש פי 200 מערכות סולאריות, והשאלה היא למה?

<דב קוטלר: התשובה היא בירוקרטיה.

<דב קוטלר: התהליך פה הוא ארוך, מסורבל ויקר.

<דב קוטלר: הציבור פשוט מעדיף להימנע מזה.

<דב קוטלר: ב-2008, כשהחלו ההסדרות, הן נועדו למכירה של החשמל בסובסידיה בתעריף גבוה.

<דב קוטלר: וכבר אז היה מסלול פרטי שאפשר לאנשים להתקין מערכות קטנות בלי להיות עסק ובלי לפתוח את כל הפרוצדורות האלה, פשוט בקיזוז בחשבון החשמל.

<דב קוטלר: המפתיע שכבר אז בערך 50% מהצרכנים העדיפו את המסלול הפשוט וויתרו על הזכות להקים מערכת גדולה יותר, למכור ולהרוויח הרבה מאוד כסף.

<דב קוטלר: מה שקורה היום, ההסדרה הזאת כבר לא קיימת.

<דב קוטלר: היום לא ניתן למכור חשמל, היום ניתן אך ורק לייצר חשמל לצריכה עצמית, אבל המסלול הפרטי בוטל.

משה גפני: למה אי-אפשר למכור?

<דב קוטלר: אלו ההסדרות.

<דב קוטלר: היום כבר אין סובסידיה - -

יצחק וקנין: וגם התעריפים נמוכים.

יצחק וקנין: מאוד נמוכים לעומת מה שהיו בהתחלה.

יצחק וקנין: תעריפים נמוכים לגמרי.

משה גפני: אבל למה לא למכור?

משה גפני: עזוב רגע את התעריפים, למה לא למכור?

משה גפני: מי אוסר?

<דב קוטלר: אלה ההסדרות שרשות החשמל מגדירה.

<דב קוטלר: ההסדרות של מכירת חשמל הסתיימו, הם נועדו לעודד את התחום, להתניע אותו.

<דב קוטלר: העידן הזה הסתיים, הוא עבד יפה מאוד והוא התניע את התחום.

<דב קוטלר: נכון להיום - - -

משה גפני: מי אומר לא למכור חשמל, אתה יודע?

<קריאה: יש מכסות.

<קריאה: רשות החשמל.

<דב קוטלר: רשות החשמל.

<דני דנן: רשות החשמל לא מאפשרת למכור חשמל בשום הסדרה שהיא.

<דני דנן: דני דנן, "אנרפוינט ישראל".

<דב קוטלר: בכל אופן, ההסדרות של היום מיועדות לצריכה פרטית עצמית.

<דב קוטלר: לצריכה עצמית בלבד.

<דב קוטלר: אבל המסלול הפרטי שמאפשר לעשות את זה בצורה פשוטה בלי להיות עסק, בוטל.

<דב קוטלר: המשמעות היא שלא משנה מה גודל המערכת – שני קולטים, עשרה קולטים או 20,000 קולטים – אתה צריך ללכת למס הכנסה, למס ערך מוסף, לביטוח הלאומי, להגיש הצהרת הון, לחברת חשמל להירשם כספק, שזה מחייב אותך להיות עסק – כל זה בשביל כמה קולטים על הגג, לחסוך חשמל.

<דב קוטלר: זה אבסורד הכי גדול שיש.

<דב קוטלר: זה מעמיס את המערכות, עולה לנו כסף ולא מאפשר מכירה.

<דב קוטלר: אני רק רוצה להגיד מה הפתרון, והוא מאוד פשוט.

<דב קוטלר: הפתרון הוא לאפשר בהסדרה שמיועדת למערכות קטנות – יש הסדרה כזו – לפתור את העניין הזה של ניהול ספרים.

<דב קוטלר: זה מיותר, זה לא מכניס הכנסות למדינה, זה רק עולה לנו כסף וגורם לציבור להישאר מחוץ לתמונה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ארנון פנץ, איגוד חברות אנרגיה ירוקה בישראל.

משה גפני: לא לחזור על מה שנאמר קודם.

משה גפני: חידושים.

משה גפני: חידושים.

<ארנון פנץ: נחדש.

<ארנון פנץ: תודה רבה, יושב-הראש.

<ארנון פנץ: כאמור, ארנון פנץ.

<ארנון פנץ: מברכים על העלאת הנושא, שכמו שאמרת, לפני ארבע וחמש שנים עלה.

<ארנון פנץ: כמו שמכיר אדוני היושב-ראש, כיום בעולם כ-20% מייצור החשמל מיוצר מאנרגיות מתחדשות.

<ארנון פנץ: אחד הדברים שמאפשרים את זה זו מדיניות של המדינות שלקחו אחריות על התחום הזה והחליטו שהן מאפשרות את זה.

<ארנון פנץ: כמו שאפשר לראות בסקירה שפרסמנו בנושא, ואפשר יהיה לחלק אותה פה בוועדה, כיום בישראל כ-2% מיוצרים.

<ארנון פנץ: כיום מי שרוצה, כמו שציינו, יש קשיים רגולטוריים.

<ארנון פנץ: מי שרוצה כיום לייצר חשמל על הגג שלו, הוא צריך לנהל ספרים, לנהל דברים ממש כמו עסק לכל דבר.

משה גפני: כן, את זה הוא אמר.

<ארנון פנץ: נכון.

<ארנון פנץ: יש משהו שאנחנו כן נשמח שהוועדה תעשה, הפחת המואץ ל-2015, אחרי שהוא יאושר, להרחיב את זה גם ל-2016.

<ארנון פנץ: לדבר הזה יש משמעויות פיסקליות יחסית נמוכות והוא מהווה אוויר נשימה לענף.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: דרור בוימל, החברה להגנת הטבע.

משה גפני: בבקשה.

<דרור בוימל: שלום, תודה רבה על ההזדמנות לדבר.

<דרור בוימל: בדיוק עכשיו, בימים האלה, אנחנו מסיימים להכין איזושהי עבודה.

<דרור בוימל: מכינים עבורנו עבודה שבחנה את החסמים להקמת גגות סולאריים.

<דרור בוימל: ברשותך, אני אתן משפט רקע.

<דרור בוימל: צריך להבין שאפשר להקים מתקנים סולאריים או על גגות או על קרקע.

<דרור בוימל: כשאנחנו שואלים אם אנחנו רוצים להקים – זו שאלה חשובה, ואני מניח שהתשובה היא כן – אנחנו גם צריכים לשאול איפה אנחנו רוצים להקים ואנחנו רוצים לחשוב טוב מאוד מה כל הדברים ומה כל המגבלות שאנחנו מעמיסים, וזה משפיע על ההחלטה איפה מקימים.

<דרור בוימל: אם פאנלים סולאריים זה עסק, אז רוצים עסק גדול.

<דרור בוימל: ואם רוצים עסק גדול, הולכים לקרקעות.

<דרור בוימל: עד היום הוקצו 30,000 דונם – כשטח העיר פתח-תקווה – של קרקעות לפאנלים סולאריים.

משה גפני: מה קרה בחמש השנים האלה?

משה גפני: החברה להגנת הטבע שתקה על מה שקורה?

משה גפני: הרי עכשיו אנחנו מתחילים לבזות את חלם.

משה גפני: זאת אומרת, המדינה מבקשת לעשות – אני צריך להביא ניהול ספרים, אני צריך לשלם ארנונה, אני צריך לשלם מסים, מס הכנסה, מס ערך מוסף.

משה גפני: אני חושב שאם היינו מספרים את זה על חלם, היינו מבזים אותם.

משה גפני: אבל איפה הייתם?

משה גפני: כולם.

<דרור בוימל: החברה להגנת הטבע?

משה גפני: כן, כולם, כל הארגונים.

משה גפני: איך עושים דבר כזה?

<דרור בוימל: החברה להגנת הטבע תמיד אמרה שהיא תומכת בנושא הזה, תמיד ניסתה לקדם את הנושא של פאנלים סולאריים על גגות.

משה גפני: סתם אני מעביר ביקורת.

משה גפני: זו ביקורת גם על עצמי, איפה אני הייתי?

רחל עזריה: אני חושבת שהנחת העבודה הייתה שעל-ידי חקיקה שמשתנה במהלך הזמן, תקנות שמשתנות, אנחנו נאיץ את הקמת הפאנלים.

רחל עזריה: באמת הייתה האצה, אבל זה נגמר ואף אחד לא עושה - - -

משה גפני: במה הייתה האצה?

רחל עזריה: שאנשים הקימו מהר את הפאנלים הסולאריים.

משה גפני: מה הקימו?

משה גפני: שאני צריך לנהל ספרים אם אני שם אצלי בבית?

משה גפני: אני מדבר על הדברים האלה.

משה גפני: שאני צריך לשלם ארנונה?

רחל עזריה: אני חושבת שאנחנו צריכים עכשיו להבין שזה המצב ולעשות את ההתאמות.

משה גפני: עכשיו נגיע.

משה גפני: עכשיו כבר גמרנו, עכשיו זה כבר אצלנו.

רחל עזריה: זה אצלנו.

<דרור בוימל: כבוד היושב-ראש, אם אפשר לסיים את הדברים, תודה.

<דרור בוימל: מה שכן קרה בשנים האחרונות זה שהקצו מכסות אדירות, לא קטנות, למתקנים - - -

משה גפני: - - -

<דרור בוימל: אוקיי, אולי לא אדירות, אבל הוקצו מכסות ל-1,500 מגה.

<דרור בוימל: רובם למתקנים בינוניים וגדולים שקמים על שטחים פתוחים יש לומר.

<דרור בוימל: אבל משהו כאן בפועל זה דווקא אותה מכסה.

<דרור בוימל: היום, ביחס למכסות, המתקנים שהוקמו על הגגות הם בעשרות מונים יותר מהמכסות שניתנו מבחינת אחוזים.

<דרור בוימל: אם רוצים להקים אנרגיה סולארית, ורוצים לעשות את זה מהר, צריך לפתור את החסמים לגגות, וזה יכול לקום בתוך חודשים.

<דרור בוימל: אני חושב שהיזמים כבר - - -

משה גפני: ולא יהיו ספרים ולא יהיה כל מה שנדרש היום.

<דרור בוימל: צריך לטפל בכל החסמים, ויש לנו עבודה שמציגה את כל החסמים האלה בצורה מסודרת, אני אשמח להגיש אותה.

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: דוקטור יונתן אייקנבאום מ"גרינפיס".

<יונתן אייקנבאום: בכל זאת כמה חידושים ודיוקים.

<יונתן אייקנבאום: דבר ראשון, אני אתמקד בסקטור הסולארי הביתי.

<יונתן אייקנבאום: גג של 60 מטרים של פאנלים סולאריים חוסך למשק – אם אנחנו הולכים לפי מתודולוגיית ועדת קנדל – בין 4,000 ל-7,000 שקל בשנה.

<יונתן אייקנבאום: גג אחד בודד.

<יונתן אייקנבאום: מתקן קטן של 60 מטרים מרובעים.

משה גפני: 4,000 מה?

<יונתן אייקנבאום: חוסך למשק בין 4,000 שקל ל-7,000 שקל בשנה.

משה גפני: וחוסך בזיהום אוויר.

<יונתן אייקנבאום: בזיהום אוויר, ביצירת יציבות אנרגטית.

<יונתן אייקנבאום: יש מתודולוגיה, הממשלה אימצה את המתודולוגיה הזו.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו יכולים – עשינו חישוב פשוט מה זה אומר מבחינת מי שמקים גג אחד.

<יונתן אייקנבאום: זה דבר ראשון.

<יונתן אייקנבאום: דבר שני, מי שעושה את זה היום ללא כל החסמים האלה חוסך – בהנחה שמחיר החשמל קבוע – כ-20% מהוצאות החשמל.

<יונתן אייקנבאום: חיסכון יפה, אבל לא בשמיים.

<יונתן אייקנבאום: לא מדובר בהרבה כסף, ודאי וודאי לא במתקנים פרטיים.

<יונתן אייקנבאום: דבר שלישי, ישראל נמצאת היום בסביבות 1.5% – בוודאי פחות מ-2% – של ייצור חשמל סולארי.

<יונתן אייקנבאום: בסוף השנה ועידת פריז.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו צריכים להתחייב שם על הפחתת פליטות גזי חממה.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו צריכים לשנות את הפיוז ולעבור לכלכלה ירוקה.

<יונתן אייקנבאום: זה מחייב הסרת חסמים.

<יונתן אייקנבאום: פוטנציאל הגגות בישראל של בתים פרטיים, בתים מסחריים נאמד איפשהו בעשרות אחוזים.

<יונתן אייקנבאום: אני אומר איפשהו מכיוון שיש כמה שיטות לחשב את זה, ולא כל השיטות נכונות.

<יונתן אייקנבאום: אבל זה נע בין 20%-10%.

<קריאה: - - -

<יונתן אייקנבאום: כן אפשר.

<יונתן אייקנבאום: מה שאנחנו מבקשים, כמה דברים פשוטים מאוד.

<יונתן אייקנבאום: אחד, פטור מניהול ספרים ורישום כעסק במס הכנסה לצרכנים פרטיים.

<יונתן אייקנבאום: יש היום הסדרה חדשה ומפשטת של רשות החשמל שיוצאת לאור ב-1 ביולי.

<יונתן אייקנבאום: ההסדרה עושה את העבודה של מי שרוצה להתקין על גג פרטי.

<יונתן אייקנבאום: העבודה הזו הרבה יותר פשוטה.

<יונתן אייקנבאום: אבל יבוא האיש שירצה להקים מערכת קטנה – חובת רישום ברשות המסים, הדבר הזה מרתיע נטו.

<יונתן אייקנבאום: דבר שני, יש החלטת ממשלה מחודש אוקטובר 2014 על חישוב ותשלום של פרמיה לתועלת משקית למתקנים שמייצרים אנרגיה מתחדשת.

<יונתן אייקנבאום: מכיוון שיש חיסכון למשק, צריך לתת משהו שיעודד את האנשים שעושים את זה.

<יונתן אייקנבאום: הדבר הזה הוא לא סבסוד, זו הכרה בתועלות החיצוניות בדברים האלה.

<יונתן אייקנבאום: דבר שלישי – אחרון, אבל חשוב – עם השיטה החדשה של "מונה נטו" והצריכה העצמית, אין תזרים מזומנים מבחינת הבנק, ויש לזה משמעויות די רציניות.

<יונתן אייקנבאום: זאת אומרת, בהסדרה הישנה יש תזרים כספים.

<יונתן אייקנבאום: כל מי שרוצה יכול לגשת לבנק, לקבל הלוואה, לא מסתכלים עליו בכלל.

<יונתן אייקנבאום: איך שאתה, אתה רוצה מערכת סולארית?

<יונתן אייקנבאום: נותנים לך.

<יונתן אייקנבאום: היום אתה צריך להוכיח שאתה יכול להחזיר את ההלוואה שאתה לוקח.

<יונתן אייקנבאום: צריך להוכיח כל מיני דברים, כך שהיום המערכות עם ההסדרה החדשה הן בעיקר מערכות לעשירונים העליונים.

<יונתן אייקנבאום: אם אנחנו רוצים שהתועלת הסביבתית תהיה גם תועלת חברתית רצינית יותר, אנחנו נצטרך לתת מענה לדבר הזה ולאפשר - - -

משה גפני: טוב, זה כבר יותר מסובך.

משה גפני: בסדר.

<יונתן אייקנבאום: - - להיכנס לזה.

<יונתן אייקנבאום: משפט לסיום.

<יונתן אייקנבאום: אנרגית השמש היא האנרגיה הכי זהה לסנה הבוער שאיננו אוכל.

<יונתן אייקנבאום: לא מתכלה.

<יונתן אייקנבאום: אבל כמו כל אנרגיה, כמו הסנה שלא אוכל, הוא מחכה למשה או לכמה שיבואו וייקחו את הבשורה הזו הלאה.

יצחק וקנין: שדרגו אותך, רבי משה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: עורך הדין ברקן.

<נדב ברקן: תודה.

<נדב ברקן: אני נדב ברקן, אני מנהל רגולציה בחברת E.D.F, "אנרג'י נובל".

<נדב ברקן: אנחנו זרוע האנרגיות המתחדשות של חברת החשמל הצרפתית, והשחקן הזר האחרון שנשאר בארץ.

<נדב ברקן: חשוב לי להקדים ולהגיד, התחום הסולארי במדינה רווית שמש כמונו קפוא.

<נדב ברקן: קפוא.

<נדב ברקן: אנחנו כיום השחקן הכי גדול בישראל בתחום הסולארי מבחינת המתקנים שבנינו.

<נדב ברקן: חשוב לי להקדים ולהגיד, אנחנו בונים מתקנים על קרקעות.

<נדב ברקן: יש לנו תשעה מתקנים שכבר מייצרים חשמל, מצפון הנגב, דרך עוטף עזה ועד מצפה רמון והערבה.

<נדב ברקן: כיום אנחנו בשלב שאין מכסות.

<נדב ברקן: אנחנו מסיימים לבנות את המתקן האחרון שלנו בתחילת 2016, ולא ברור מה ההמשך של הפעולה שלנו, וזה חשוב שיאמר במאמר מוסגר, ולאור מה שכבוד היושב-ראש אמר בתחילת הישיבה.

<נדב ברקן: הנקודה שלנו היא פשוטה מאוד.

<נדב ברקן: כמתקנים סולאריים שפועלים על קרקעות אנחנו פועלים מתוקף החלטת ממשלה והתחייבות להפחתת פליטות גזי חממה, 20% עד 2020.

<נדב ברקן: חשוב להזכיר, היה יעד ביניים – 5% מייצור החשמל באנרגיות מתחדשות עד 2014.

<נדב ברקן: היום 2015 – אנחנו מדגדגים את ה-2% מלמטה, וזה לא נראה טוב.

יצחק וקנין: הדרך להשגת אותו יעד היא, בין היתר, מתקנים סולאריים, גם מתקנים סולאריים גדולים.

יצחק וקנין: חשוב להגיד בעניין הזה, אנחנו מסייעים – ואני גאה להגיד את זה – בפיתוח של הפריפריה.

יצחק וקנין: המתקנים שלנו הם בכרם שלום, המתקנים שלנו הם בנחל עוז, בהמון מושבים וקיבוצים, וזה אחוז ניכר מההכנסה של אותם מקומות.

יצחק וקנין: לעניין הארנונה, אנחנו מקבלים מהמועצות שבהן אנחנו עובדים – קודם כל, אנחנו עובדים בארבע מועצות.

יצחק וקנין: אנחנו מקבלים כלום.

יצחק וקנין: כלום.

יצחק וקנין: את הכביש למתקן שלי אני סללתי על חשבוני.

יצחק וקנין: אני משלם עליו שכירות.

יצחק וקנין: לא קיבלתי כלום.

יצחק וקנין: אין לי פח זבל במתקן.

יצחק וקנין: אנחנו מדברים על מתקנים בלתי מאוישים בשטחים בסדרי גודל של כ-100 דונם.

יצחק וקנין: אני לא מקבל כלום, ואני משלם ארנונה.

יצחק וקנין: כמו שאמרו פה מהחשבות של הכנסת, אני משלם ארנונה על שטחים של עשרות דונמים.

יצחק וקנין: בחלק מהמקומות, עשרה שקלים למטר על חתיכת קרקע – יסלח לי נציג החברה להגנת הטבע – שלא היה בה כלום, שמניבה הכנסות ליישובים שלא ברור אם היו משתמשים בה לפני.

יצחק וקנין: ואני לא מקבל אף שירות מהרשות המקומית.

יצחק וקנין: אף שירות.

יצחק וקנין: הוצאות הארנונה שלי הן מיליוני שקלים בשנה על כלום.

יצחק וקנין: חשוב להסדיר את זה.

יצחק וקנין: יש הבדלים עצומים בין המועצות.

יצחק וקנין: היום כל מועצה עושה מה שהיא רוצה, היא מוצאת סיווג שיכול איכשהו להתאים למתקנים שלי, ובמועצה כזאת אני משלם עשרה שקלים, במועצה אחרת אני משלם ארבעה שקלים.

יצחק וקנין: ויכול להיות שתבוא מחר מועצה במתקן החדש שאני בונה, ותגיד לי גם 20 שקלים, ואין לי מה לעשות עם זה.

יצחק וקנין: זה ללכת לערר - - -

מכלוף מיקי זוהר: יש לי שאלה אליך, אם לא תשלם ארנונה, אתה תשלם מסים במקום?

<נדב ברקן: אני משלם מסים.

<נדב ברקן: אני עסק לכל דבר ועניין.

מכלוף מיקי זוהר: בכל מקרה, הארנונה נחשבת לך כהוצאה, אם היא לא תהיה הוצאה, אתה תמוסה בעניין הזה, נכון?

רועי פולקמן: על הרווחים הוא ממוסה.

רועי פולקמן: אלו רווחים - - -

<נדב ברקן: על הרווחים שלי אני משלם מס.

מכלוף מיקי זוהר: השאלה היא האם יש הטבות מיוחדות במס בנושא הזה של הפרויקט הזה?

רועי פולקמן: יש לך הטבות במס על - - -

<נדב ברקן: ההטבות היחידות שהיו, כביכול, זה הסיפור של הפחת מואץ, שזה הנושא הבא שלנו, ובטח נדבר עליו.

<נדב ברקן: חשוב לי להגיד שכשקבעו לנו את התעריפים בהסדרה ועליהם הסתמכנו, חישבו ארנונה בהתאם לתקנות שמחכות פה בוועדה – אמר כבוד היושב-ראש קודם – חמש שנים.

<נדב ברקן: אותו דבר גם לעניין הפחת המואץ.

<נדב ברקן: יותר גרוע אני אספר, ההסדרה אחרונה של רשות החשמל, שמדברת על מכרז תמנע להקמת מתקן סולארי של 60 מגה ואט בערבה, יש שני תעריפים.

<נדב ברקן: כתוב: התעריף מותנה אם יאושרו תקנות הפחת המואץ.

<נדב ברקן: חברים, אני לא חושב שזו תעודת כבוד לנו כמדינה שבאים יזמים זרים – אני לא היזם הזר היחיד שהתעניין בכנס - - - בחורף.

<נדב ברקן: זה נראה לא טוב.

<נדב ברקן: חשוב לי – בבקשה – לקרוא לוועדה לקבל החלטה.

יצחק וקנין: תודה.

<נדב ברקן: חסר לנו ודאות, אנחנו צריכים לדעת.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול לפי מה החישוב של עשרה שקלים בארנונה?

רחל עזריה: אני פשוט מחזיקה מול העיניים את הטבלה של הארנונה.

רחל עזריה: אתה יודע לומר לי?

<נדב ברקן: אני יכול לתת לך צו ארנונה של מועצה.

רחל עזריה: לא, אבל לפי מה זה מוגדר?

<קריאה: מסחרי, הם מגדירים את זה כמו קניון - - -

<נדב ברקן: אני אגיד לך בדיוק.

<קריאה: זה תלוי ברשות המקומית.

<נדב ברקן: זה תלוי ברשות המקומית, בדיוק.

רחל עזריה: אז אני מבקשת שתגיד לנו את - - -

יצחק וקנין: רבותי, לא כולם ביחד.

רחל עזריה: אני מבקשת לקבל את המידע, זה הכול.

<נדב ברקן: אני אגיד.

<נדב ברקן: שוב, זה תלוי בכל מועצה.

<נדב ברקן: אם התמזל מזלה של המועצה והיה לה מתקן של חברת חשמל לדוגמה, מתקן שמשמש לשינוע של רשת החשמל, אז יש לה סיווג שהוא קרוב למה שאני עושה והיא יכולה, במירכאות, להחיל אותו עלי, וזה בדרך כלל סיווג גבוה.

<נדב ברקן: אם לא, אז מסווגים את זה לפי תעשייה, לפי מסחר.

יצחק וקנין: תיכף אני אאפשר לך אדוני.

יצחק וקנין: תיכף.

<נדב ברקן: לשאלתך, זו קרקע תפוסה למתקני תשתית.

<איתי כהן: אבל זה לא רק קרקע, זה יכול להיות גם מבנה.

רחל עזריה: אני מבקשת לקבל – תעשייה זה גבוה מאוד.

רחל עזריה: אתה יודע לומר לפי מה - - -

<איתי כהן: אני אתן לך תשובות, כשיגיע תורי, לכל השאלות.

יצחק וקנין: אתה הבא בתור, אדוני.

יצחק וקנין: אוקיי, עורך דין איתי כהן.

רחל עזריה: אני רוצה לשמוע את התשובות.

<איתי כהן: תודה על רשות הדיבור, עורך דין איתי כהן, בעלים של משרד פלג, כהן, דויטש.

<איתי כהן: מתמחה במיסוי עירוני, מייצג כמעט את כל החברות בעלות המערכות הסולאריות.

<איתי כהן: מטפל גם בחיובי ארנונה של הכנסת, ורק לאחרונה הגענו להסדר יפה עם עיריית ירושלים בנושא הארנונה של הכנסת, שלא כלל בינתיים את המערכת על הגג.

<איתי כהן: נשאלה כאן שאלה שאנשי משרד האוצר ומשרד הפנים נתנו לה – הייתי אומר בלשון המעטה – תשובה בלשון רפה.

<איתי כהן: מה שקרה בחמש השנים האלה שחלפו, הרשויות המקומיות לא חיות בוואקום, הן משתוללות.

<איתי כהן: לשאלה על התעריפים – מספר דוגמאות: עיריית נהריה מחייבת מערכות סולאריות על גגות המבנים בתעריף של 110 שקלים למטר מרובע.

<איתי כהן: עיריית נהריה זכתה - -

רחל עזריה: מה זה תעשייה כאילו?

<איתי כהן: - - בהחלטת ועדת ערר.

<איתי כהן: לא מפתיע, ועדת ערר היא ועדה שיושבת סמוך לשולחנה של העירייה.

רחל עזריה: זה בית מלון.

<איתי כהן: ועדת ערר בעיריית נהריה קבעה שמערכת סולארית על גג – כל עוד לא תהיה הסדרה ברגולציה, כפי שהייתה אמורה להיות, וחבל שלא נעשתה, כך אמרה הוועדה – היא מערכת שיש לראותה כמלאכה / תעשייה ולחייבה בכל רשות מקומית בהתאם לתעריפי מלאכה או תעשייה באותה עיר.

<איתי כהן: תעריפי מלאכה ותעשייה בארץ נעים - - -

יצחק וקנין: ואת צריכה להבין שהוא כבר משלם על המבנה.

<איתי כהן: משלם על המבנה, בוודאי.

יצחק וקנין: משלם על המבנה ותוספת גם על מה ששמים על הגג.

<קריאה: ומס על הרווחים.

<איתי כהן: בשביל שתבינו את המספרים, מערכת סולארית של 50 קילוואט בדרך כלל יושבת על שטח שנע בין 1,000-600 מטר מרובע.

<איתי כהן: באותה החלטת ועדת ערר נקבע גם שאין למדוד את שטח הפאנלים עצמו, אלא את שטח הגג כולו.

<איתי כהן: במקרה ההוא, 1,000 מטר מרובע של גג.

<איתי כהן: אנחנו מדברים על 100,000 שקל ארנונה בשנה למערכת שמייצרת לפי 90 אגורות כפול 85,000 קילוואט.

<איתי כהן: תעשו חשבון ותגלו שהיא מייצרת פחות מחיוב הארנונה השנתי שלה.

<איתי כהן: שלא לדבר על ההוצאות שיש.

<איתי כהן: עיריית באר-שבע מחייבת את כל המערכות הסולאריות – ויש שם הרבה – על הגגות בעמק שרה ובאזור בתעריף של 76 שקלים למטר מרובע.

<איתי כהן: נמצאים כרגע בפני ועדת הערר בעיריית באר-שבע שישה הליכים שטרם הוכרעו.

<איתי כהן: קריית גת – 50 שקל למטר מרובע.

<איתי כהן: חברת "ביג" הגישה בג"ץ.

<איתי כהן: בג"ץ נוסף הוגש על-ידי "סולג", אותה חברה שערערה לבית המשפט המחוזי על החלטת ועדת הערר בנהריה.

<איתי כהן: בפני בג"ץ תלויים ועומדים שתי עתירות כנגד השרים, שהשרים יסבירו מדוע לוקח חמש שנים.

<איתי כהן: התשובה שהכינה הפרקליטות – ושטרם הוגשה לבית המשפט בגלל עיצומי הפרקליטים, ואני מניח שתוגש בקרוב – היא שכשתקום ממשלה - - -

יצחק וקנין: יש מישהו שיכול להגיד לנו מה קורה בעולם בנושא הזה?

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: יש מיסוי לפי קרקע.

<איתי כהן: השאלה ביחס לעולם היא שאלה בעייתית.

<איתי כהן: במחקר השוואתי שנעשה ביחס לחיובי ארנונה בעולם, העולם לא עובד בשיטה של מדינת ישראל.

<איתי כהן: מדינת ישראל היא עוף נדיר מאוד בשיטה שבה הארנונה נקבעת לפי 270 רשויות, שכל רשות מקומית עם תעריפיה.

משה גפני: העולם קובע את חיובי הארנונה ברוב המקומות לפי מה שדומה יותר אולי למה שנקרא מס רכוש אצלנו, לפי הערכת שווי הנכס.

משה גפני: ולכן הדברים האלה לא באים לידי ביטוי, וקשה מאוד להגיד בהשוואה לעולם אם מערכת סולארית היא מתקן חברת חשמל, כמו שנאמר כאן, תעשייה, או – אגב, לידיעתכם, יש רשויות מקומיות שהואיל ובתקנות ההסדרים כתוב שתעשייה אינה כוללת ייצור חשמל, החריגו את חברת החשמל מסיווג תעשייה בתקנות ההסדרים.

משה גפני: חברת החשמל לא מחויבת כתעשייה במדינת ישראל, אלא כעסקים.

משה גפני: יש רשויות מקומיות שרואות במערכת הסולארית שמותקנת על אותה רפת על-ידי יזם, על-ידי חברת "יעף" לדוגמה, כעסק לכל דבר ועניין, ואז אנחנו מגיעים לתעריפים של מעל 300 שקל למטר מרובע.

משה גפני: כמו שאמרתי, התשובה שהפרקליטות הכינה לבג"ץ היא שהבג"ץ הוא אקדמי או מוקדם מדי, בגלל שהנושא אמור לעלות על שולחן ועדת הכספים.

משה גפני: זו תהיה התשובה כנראה מהפרקליטות.

יצחק וקנין: כנראה שנצטרך להגיש הצעת חוק של חברי כנסת בנושא הזה.

יצחק וקנין: כנראה שלא תהיה ברירה.

<איתי כהן: אם לא ייעשה כאן מעשה מהר אחרי הרבה שנים, אנחנו נמצא את המערכות הסולאריות מחויבות בחיובים המוגזמים האלה.

<איתי כהן: תודה.

רועי פולקמן: יש את רשות החשמל שתתייחס למה אין - -

משה גפני: דני דנן, בבקשה.

משה גפני: אני מבקש ממש בקצרה, אני רוצה להגיע לכיוון של סיכומים.

<דני דנן: תודה רבה.

<דני דנן: סליחה שבהתחלה אני אהיה קצת בוטה.

<דני דנן: אחר-כך אני אדבר על חו"ל.

משה גפני: תהיה בוטה, לא חשוב, אבל קצר.

<דני דנן: שש שנים אנחנו באים לפה ומדברים על אותו דבר.

<דני דנן: שש שנים מדינת ישראל לא מרימה את הכפפה ולא פועלת כמו שצריך.

משה גפני: אין דבר כזה מדינת ישראל.

משה גפני: אתה יכול להגיד ממשלה, כנסת.

משה גפני: מדינת ישראל זה כולם.

<דני דנן: הממשלה.

<דני דנן: הממשלות התחלפו, אבל אנחנו יושבים פה ומדברים על אותם דברים.

<דני דנן: לא ייתכן שיש צו ארנונה שהוא בין עשרה שקלים לבין 25 שקלים - - -

משה גפני: החלטת לייאש אותנו.

משה גפני: בגלל שאני הולך לעשות עכשיו מעשים?

<דני דנן: לא.

<דני דנן: עכשיו יש סיכוי.

<דני דנן: עכשיו אנחנו חושבים שיש לנו סיכוי לשנות את זה.

<דני דנן: זה לא יכול להיות שבכל פעם מגיעים לפה ומעלים את אותן טענות, ואף אחד לא קובע לו"ז, מועד ותאריך כדי לפתור את הבעיות.

<דני דנן: לענייננו, לגבי חו"ל, אנחנו פועלים בחו"ל.

<דני דנן: בחו"ל קורה משהו מדהים.

<דני דנן: בחו"ל זה מתחלק לשניים – יש קרקעי ויש על גגות.

<דני דנן: בארצות-הברית, איטליה וגרמניה כרגע, אם אני אתייחס למקומות שבהם אני עובד ומכיר, קורה משהו שנקרא סובסידיה.

<דני דנן: מקבלים הטבות מס אם מתקינים מערכות סולאריות.

<דני דנן: יש פטור גם מארנונה - - -

משה גפני: יש מישהו מרשות המסים כאן?

<קריאה: כן.

<דני דנן: שם כל חישוב המס הוא שונה, אבל יש פטור, ויש אפילו סבסוד של עד 30% למערכות קטנות.

<דני דנן: מערכות הארנונה שם הן מורכבות, לא ניכנס לזה, על מערכות גדולות.

<דני דנן: הכול מוגדר בסובסידיות והטבות.

<דני דנן: אין שום מדינה מערבית שגובה מסים על סולארי נכון להיום.

<דני דנן: בטח שלא ב"מונה נטו".

משה גפני: אחרי זה אני אשאל.

<דני דנן: אין מדינה שאני מכיר, מערבית.

<דני דנן: יכול להיות שבאפריקה יש ויכול להיות שבמקומות אחרים.

<דני דנן: לא נתקלתי במדינה מערבית שלוקחים כסף.

משה גפני: לפי דעתי, גם באפריקה יש יותר שכל מאתנו.

משה גפני: תודה, אני מודה לך.

משה גפני: הילה בייניש.

משה גפני: בקצרה ממש.

<הילה בייניש: שלום.

<הילה בייניש: תודה רבה.

<הילה בייניש: יש פוטנציאל של מאות אלפי גגות בישראל.

משה גפני: מה התפקיד שלך?

<הילה בייניש: מנכ"לית המועצה הישראלית לבנייה ירוקה.

<הילה בייניש: אני רוצה לדבר על - - - ועל בניינים.

<הילה בייניש: אנחנו יודעים שיש היום מאות אלפי גגות שאפשר בפשטות – אם הממשלה ואם המדיניות של הממשלה לא תפריע – להפוך לגגות ירוקים.

<הילה בייניש: כל מה שאני רוצה להגיד מכל הדברים, ולא לחזור, זה שיש פה תמימות דעים בין כל חברי הכנסת שיושבים כאן שהדבר הזה הוא בלתי הגיוני, שמה שקורה בלתי הגיוני.

<הילה בייניש: אני קוראת לך בתור יו"ר הוועדה, ולכם בתור חברי הכנסת, לקחת את האתגר הזה ולשים יעד – מה קורה בתוך שנתיים?

<הילה בייניש: מה קורה בתוך חמש שנים?

<הילה בייניש: בתוך עשר?

<הילה בייניש: איך אנחנו הופכים את ישראל להיות עם - - -

משה גפני: תודה.

משה גפני: יפה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בן ציון קבקוב.

משה גפני: מה התפקיד שלך?

<בן ציון קבקוב: אני יזם.

<בן ציון קבקוב: הקמתי חממה יצרנית ראשונה על הגג.

משה גפני: מה אתה מחדש לנו שלא שמענו עד עכשיו?

<בן ציון קבקוב: ביקשתם על החידושים, אז אני רוצה לספר - - -

מיקי לוי: אתה צריך להגיד לו מה אתה מייצר כדי שהוא יתלהב.

מיקי לוי: אני ממליץ לך ללכת לבקר שם.

מיקי לוי: אם אני הלכתי, תסייר בבקשה.

<בן ציון קבקוב: אנחנו מגדלים ירק על הגגות.

משה גפני: ירק?

<בן ציון קבקוב: ירק.

<בן ציון קבקוב: ירק ותבלינים.

מיקי לוי: וחסות.

מיקי לוי: כל המערכת שואבת את כל החרקים כדי שאצלך בבית - - -

משה גפני: כדי שלא יהיו חרקים.

מיקי רוזנטל: אני הייתי אצלו והתלהבתי.

<בן ציון קבקוב: כאשר מדובר בגג ירוק, לא רק הגג תורם לסביבה, אלא יש דרך להקים גגות ירוקים באמת, שזה ירוק.

משה גפני: ירק.

משה גפני: בלי חרקים.

<בן ציון קבקוב: נכון, בלי חרקים, בכשרות מהודרת.

<בן ציון קבקוב: כפי שאמרתם, יפה שעה אחת קודם.

<בן ציון קבקוב: הנושא הזה חדש.

משה גפני: איפה זה?

משה גפני: באיזה מקום זה?

<בן ציון קבקוב: מעלה אדומים.

<בן ציון קבקוב: זה גג בשטח של 4,500 מטר.

משה גפני: זה חידוש.

<בן ציון קבקוב: זה חידוש.

<בן ציון קבקוב: הנושא הזה הוא חדש, ועל מנת שלא יהפוך לסחבת של עשרות שנים, אני מבקש להעלות את הנושא הזה גם כן באחת הישיבות של הוועדה.

משה גפני: מה אתה מבקש?

<בן ציון קבקוב: אנחנו מחויבים בארנונה כמו תעשייה, אף על פי שאנחנו מייצרים תוצרת חקלאית.

<בן ציון קבקוב: אנחנו מגדלים כשלושה מיליון חסות בשנה על גג אחד.

משה גפני: ואם הייתם מגדלים את זה, לא הייתם משלמים ארנונה?

<בן ציון קבקוב: בשדה היינו משלמים ארנונה פי 1,000 פחות.

<קריאה: על חקלאות, זה כלום.

<קריאה: זה חצי שקל.

יצחק וקנין: רבי משה, אני אסביר לך.

יצחק וקנין: אני חקלאי.

יצחק וקנין: הארנונה על חקלאות היא אפסית לעומת תעשייה.

יצחק וקנין: לכן הם מחייבים אותו לפי תעשייה.

יצחק וקנין: הוא מחויב לפי תעשייה.

מיקי לוי: אם הוא יפסיק, לא תהיה לך פטרוזיליה עם סופר הכשר ולא חסה.

מיקי לוי: זה מה שאתה צריך להבין.

משה גפני: אבל מה שמשגע אותי זה השכל, מה זה הדבר הזה?

רחל עזריה: יו"ר הוועדה, אני רוצה לומר גם שזה אמצעי לקירור עיר.

רחל עזריה: אנחנו מתמודדים עם זה שהעיר חמה מאוד, ואחת הסיבות היא שאין מספיק צמחים.

רחל עזריה: אחת הדרכים לקרר את העיר היא להפוך את הגגות לירוקים.

רועי פולקמן: אדוני היושב-ראש, זה דורש דיון נפרד כי הנושא של חקלאות על גגות הוא נושא חשוב מאוד.

משה גפני: תיכף אנחנו נראה אם אנחנו נצטרך בנפרד.

משה גפני: יעל כהן.

<יעל כהן פארן: תודה אדוני היושב-ראש.

<יעל כהן פארן: יעל כהן פארן, שלום, הפורום הישראלי לאנרגיה.

<יעל כהן פארן: נמצאים כאן נציגים של ארגונים אזרחיים – ואני אחת מהם – שמהווים קואליציה לקידום אנרגיה ירוקה בישראל.

<יעל כהן פארן: אנחנו רואים כאן את אוזלת ידה של המדינה צעד אחר צעד.

משה גפני: הרבה ארגונים יש בעניין של אנרגיה ירוקה.

<יעל כהן פארן: נכון.

<יעל כהן פארן: נכון.

<יעל כהן פארן: העניין הוא כזה, אנחנו רואים כאן כשל על כשל.

<יעל כהן פארן: אם שמענו על הארנונה, עוד לא עלה כאן לדיון אפילו הנושא שכל מי שרוצה להקים על גגו, אפילו ברמה הביתית – עלה?

<יעל כהן פארן: אני הבנתי שלא – גג סולארי, צריך להתחשבן עם רשות המסים - - -

משה גפני: עלה, עלה.

<יעל כהן פארן: אני מתנצלת, לא שמעתי.

<יעל כהן פארן: בסופו של דבר יש מצב כאן שלמדינה לא באמת אכפת, ואנחנו רואים את זה גם בדיונים לקראת דיוני האקלים בסוף השנה.

<יעל כהן פארן: משרד האנרגיה והתשתיות לא באמת מנסה לקדם את הנושא הזה.

משה גפני: טוב, את זה הבנו כבר.

<יעל כהן פארן: יכולים היו להיות כאן גגות סולאריים בהמונים, וזה לא קורה כי אין מאמץ רציני.

<יעל כהן פארן: תודה.

משה גפני: יפה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אתה רצית.

<ציון נקאש: שלום, התייחסות הרשויות המקומיות.

<ציון נקאש: ציון נקאש, מרכז שלטון מקומי.

<ציון נקאש: קודם כל, נחזור לסיבה שהדיון מתקיים כאן עכשיו.

<ציון נקאש: הסיבה שהוא נדחה בפעם האחרונה הייתה חוסר התייעצות אתנו, בין השאר.

<ציון נקאש: התנהלות שנמשכה גם בחמש השנים השאלה, לצערי.

<ציון נקאש: אז אני מקווה שלקראת גיבוש התקנות כן תהיה התייעצות אתנו.

<ציון נקאש: זה פתח הדברים.

<ציון נקאש: לגופו של עניין, אנחנו בעד מתן פטור, כמובן, לצורך פרטי.

<ציון נקאש: וצריך לעשות את ההבחנה הברורה הזאת בין מי שפועל כגוף עסקי – מדובר פה - - -

משה גפני: למה אתם גובים מהירק שלו על הגג כמו תעשייה ולא כמו חקלאות?

<ציון נקאש: אני לא יודע להתייחס לדוגמאות קונקרטיות.

משה גפני: זו לא דוגמה קונקרטית, אני שואל למה אתם מתייחסים אם מישהו מגדל ירק על הגג לא כמו חקלאות, אלא כמו תעשייה?

משה גפני: למה?

<ציון נקאש: שוב, זה יכול להיות מקרה קונקרטי שצריך לבחון.

משה גפני: לא מקרה קונקרטי, אנחנו הולכים לעשות את זה בכל הארץ.

משה גפני: לקרר את הערים, אומרת חברת הכנסת עזריה.

<ציון נקש: ולכן אני אומר, על הגגות, ככל שזה בשימוש אישי ולא עסק שמלבלב - - -

משה גפני: עסק.

משה גפני: עסק.

רחל עזריה: שיהיה עסק, למה לא עסק?

רחל עזריה: חקלאות.

רחל עזריה: חקלאות.

<ציון נקאש: אנחנו לא רואים צורך להבחין – ככל שמדובר - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: בקיצור, לא התייעצו אתכם.

<ציון נקש: לא התייעצו אתנו.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אנחנו בעד השלטון המקומי, שיתייעצו אתכם.

<ציון נקש: אני רוצה להדגיש נקודה אחת.

<ציון נקש: כל מה שקרוב לפטור הוא לא פטור כי בסופו של דבר הוא ייצר עלויות לרשויות שיצטרכו להוציא שומות על אגורות ושברי שקלים.

<ציון נקש: מה שצריך לפטור מגבייה – יש בזה פטור גם לרשות מההתעסקות.

<ציון נקש: מה שצריך לחייב, צריך לחייב כמו ארנונה עסקית לכל דבר, לא משנה אם זה על גג, לא משנה אם זה על קרקע.

<ציון נקש: זה לא משנה.

<ציון נקש: ככל - - -

<קריאה: זה לא נכון.

<קריאה: זה משנה הרבה.

משה גפני: רבותי, אני מאוד מבקש.

משה גפני: אתה רצית, מר רדליך?

משה גפני: אם אפשר, בקצרה.

משה גפני: יש לך בעיות עם האבנית.

<שמעון רדליך: לא.

<שמעון רדליך: אין לי בעיות עם האבנית.

<שמעון רדליך: דקה וחצי.

<שמעון רדליך: קודם כל, בבקשה – ואתה אחראי על זה, אז אני משתף פה את כולם, ולא להוציא את זה החוצה מהכנסת – יש לי הסכם עם הקדוש ברוך.

<שמעון רדליך: הוא הוא מוכן לתת לעם ישראל תשעה חודשים בשנה מים חמים בחינם.

<שמעון רדליך: יש לו שני תנאים – שיהיו קולטי שמש – לא לכולם יש.

<שמעון רדליך: בבנייה הרוויה אין קולטי שמש.

<שמעון רדליך: והתנאי השני הוא שהם לא יהיו סתומים.

<שמעון רדליך: תראו את המים האלה – אתם לא רואים את המינרלים.

<שמעון רדליך: הם מתחממים, נהית אבנית.

<שמעון רדליך: הבקשה שלי – וממש תודה שנתת לי את רשות הדיבור – להכניס לדיוני הוועדה שמשרד האנרגיה, יחד עם רשות המים ידרשו מתאגידי המים שיספקו לנו מים קשים, בריאים וחסכוניים.

<שמעון רדליך: לא למנוע אבנית.

<שמעון רדליך: אבנית חשובה, היא באה מהמינרלים סידן ומגנזיום.

<שמעון רדליך: בבקשה להכניס את זה לדיון.

מיקי לוי: זה משרד הבריאות בכלל.

<שמעון רדליך: התשתית מוכנה, זה שווה בערך תחנת כוח "אשכול" – 3.8 מיליארד קוט"ש בכל שנה אם המדינה תהיה מטופלת, וכשני טון 2CO והפחתת גזי חממה.

משה גפני: אני אומר לך שאני אדבר עם סגן שר הבריאות, עם הרב ליצמן.

משה גפני: זה נושא של משרד הבריאות.

משה גפני: מה שאמרת הוא דבר חשוב.

משה גפני: זה לא כל כך קשור לדיון שלנו.

משה גפני: מעניין לעניין באותו עניין, אבל בעקבות האמירה שלך אני אדבר אתו ואני אבקש ממנו שיכנס לנושא.

<שמעון רדליך: ושיטפלו במים ברמה של - - -

משה גפני: אני חושב שזה משרד הבריאות, נכון?

<שמעון רדליך: זה לא משרד הבריאות.

<שמעון רדליך: לא, זה משרד האנרגיה ורשות המים.

מיקי לוי: כן, אבל משרד הבריאות צריך לסגור אתם את העניין הזה.

מיקי לוי: אם אתה אומר שכל המגנזיום והעניינים האלה דרושים לנו כבני אדם - - -

<שמעון רדליך: יש בתקן של מי השתייה סידן, אפילו במים המותפלים מוסיפים סידן.

<שמעון רדליך: המגנזיום - - -

משה גפני: מר ארליך, אני לקחתי את הדברים.

משה גפני: אני אבדוק עם הצוות שלנו מה לעשות עם העניין הזה.

משה גפני: מיקי, בבקשה, לפי שאנחנו מתחילים את הדיון.

מיקי לוי: אני רוצה לחסוך פשוט המשך.

מיקי לוי: הרגולטור נתן את דעתו – ואני ממליץ לך, אדוני היושב-ראש, לתת לברוך מרשות המסים להגיד – כבר בקדנציה הקודמת, והוא פטר מניהול ספרים את אותם אנשים פרטיים שהתקינו על הגג.

מיקי לוי: זה יחסוך לכל אלה – אמרת ריצה, ללכת ולפתוח.

מיקי לוי: לכן יש פטור מההנחה הזו, ואני ממליץ שנשמע אותו עכשיו.

משה גפני: ודאי, איזו שאלה.

משה גפני: עכשיו זה יהיה הדיון.

משה גפני: רבותי, אני מבקש לעשות סדר בעניין.

משה גפני: ואני מבקש ממשרדי הממשלה לגבי הנושאים הללו.

משה גפני: בואו נתחיל ברשות המסים.

<ברוך משולם: משולם ברוך, רשות המסים, מחלקת ייעוץ וחקיקה.

<ברוך משולם: לגבי הטבות המס, הממשלה התבטאה באופן ספציפי וקבעה שני מסלולים של הטבות המס.

<ברוך משולם: ההטבה הראשונה במסלול של פחת מואץ.

<ברוך משולם: פחת מואץ תקף לכל המשק, גם אם אתה עוסק, גם אם אתה יחיד, גם אם אתה חברה, הוא ניתן לכולם.

<ברוך משולם: פחת מואץ ניתן בשיעור של 25%, בניגוד לשיעור שקבוע בתקנות, שהוא 7%.

<ברוך משולם: זה מאפשר לנכות הוצאה גדולה יותר בכל שנה, מה שמעודד התקנות של המתקנים האלה.

משה גפני: אלו התקנות ששר האוצר חתם עליהן אתמול?

<ברוך משולם: כן.

<ברוך משולם: התקנות האלה היו בתוקף עד 2013.

<ברוך משולם: הן ניתנו בעבר, אבל היו בתוקף עד 2013, והובאו בפני הוועדה בשנת 2014.

<ברוך משולם: אנחנו מביאים אותם שוב על מנת שנוכל לאשר אותן גם לשנות המס 2014 ו-2015.

<ברוך משולם: זה המישור הראשון.

<ברוך משולם: לגבי המישור השני, יש - - -

משה גפני: שנייה, שגית רוצה לשאול משהו.

מיקי לוי: לא אושרו ב-14'.

<ברוך משולם: סליחה?

<ברוך משולם: יש פניה לוועדה, ברגע שהוועדה תאשר, זה יעבור בחזרה לשר ויפורסם.

משה גפני: היועצת המשפטית של הוועדה.

משה גפני: מר ברוך - - -

<קריאה: הוא לא חתם - - -

<ברוך משולם: לא, לא, לא, הוא פנה - - -

משה גפני: פתחת שם כולל?

משה גפני: אתה לומד בחברותות?

משה גפני: שואלת היועצת המשפטית של הוועדה למה זה לשנתיים?

משה גפני: למה לא עושים את זה קבוע?

<ברוך משולם: יש לזה עלות.

<שגית אפיק: לדודי שמש יש לך קבוע, זה מה ההבדל?

<ברוך משולם: אני אענה.

<ברוך משולם: יש לזה עלות, והעלות הזאת מתבססת לא רק על הפחת המואץ כי אנחנו הולכים גם לתת הטבות במסגרת תזכיר חוק שהופץ לפרטים.

<ברוך משולם: אנחנו בשיתוף עם רשות החשמל ועם משרד האוצר רואים את כל המשק בכללותו.

<ברוך משולם: לכן אנחנו חושבים שנכון לנקודה הזאת, בגלל העלות, אנחנו ממליצים לאשר את זה עד - - -

<שגית אפיק: איזה עלות?

<ברוך משולם: אני אגיד בדיוק את הנתונים, העלות - - -

<שגית אפיק: 2015 ממש מסתיימת.

<שגית אפיק: אנחנו בסוף 2015.

משה גפני: תשאירי את העניין הזה, בסעיף הבא אנחנו נדבר על זה באריכות.

<קריאה: העניין הוא שבכל פעם שמגבילים את זה נוצרת אי-רציפות ועוד שנים של חוסר ודאות.

משה גפני: זה בדיון הבא, אנחנו נשאל אותו את כל השאלות האלה.

משה גפני: לגבי הנושא שחבר הכנסת - - -

<ברוך משולם: לגבי הנושא – הופץ בעבר תזכיר שמעגן את החלטות הממשלה.

<ברוך משולם: התזכיר הובא לאישורה של ועדת שרים, ולצערנו, היא התפזרה לפני שהיא הצליחה לאשר אותו.

משה גפני: זה שהיא התפזרה, זה בסדר.

משה גפני: אני רוצה לדעת למה אני צריך להביא ניהול ספרים כשאני מתקין את המתקן הזה על הגג.

<ברוך משולם: הממשלה הביעה באופן ספציפי את דעתה בנושא, והיא החליטה לפטור יצרנים ביתיים.

<ברוך משולם: ככל שמדובר בעסק, ממילא הוא מנהל ספרים, ולכן אין בעיה.

<ברוך משולם: ככל שמדובר ביצרנים ביתיים, צרכנים ביתיים שמייצרים חשמל, תזכיר החוק יפטור אותם מחובת הגשת דוח וייתן להם - - -

משה גפני: היום.

משה גפני: היום.

משה גפני: היום יום שלישי בשבת.

משה גפני: בעזרת ה', אני מקים מתקן, אני צריך לבוא אליכם לנהל ספרים?

משה גפני: רק לבית שלי.

משה גפני: היום.

<ברוך משולם: היום.

<ברוך משולם: ככל שתתקין מתקן היום, אתה חייב לפתוח תיק ולהתנהל מול רשות המסים.

משה גפני: אבל אני איש פרטי.

<ברוך משולם: נכון, אבל עדיין מדובר במכירה, ופקודת מס הכנסה מדברת - - -

<קריאה: אין מכירה.

<ברוך משולם: לא, לא, לא, שנייה - - -

<שגית אפיק: הפטור היה עד 2012.

<שגית אפיק: כשפטרתם מכוח החלטת הממשלה, עדיין הייתה פקודת מס הכנסה, איך אז זה התיישב?

משה גפני: למה אני צריך לנהל ספרים?

משה גפני: למה?

משה גפני: בסך הכול התקנתי מתקן שהמדינה מעוניינת שאני אתקין אותו.

משה גפני: תגיד לי למה אני צריך לנהל ספרים.

<ברוך משולם: מבחינתנו כל מכירה של חשמל נכנסת - - -

<קריאה: זה לא מכירה.

משה גפני: רבותי, אני מאוד מבקש.

משה גפני: אנחנו לא נסיים את הדיון הזה ולא נצא עם שום דבר.

משה גפני: אני מכיר את המערכות.

משה גפני: אתם יותר חכמים ממני.

משה גפני: אני מכיר את המערכות.

משה גפני: למה אני, שצריך, בעידוד של כל הגורמים הממשלתיים – כולם מדברים יפה.

משה גפני: אומרים לי תתקין מתקן, לא תזהם את האוויר, תחסוך החשמל אצלך, אנרגיה קבועה.

משה גפני: למה אני צריך לנהל ספרים?

משה גפני: יש מדינה בעולם שצריך לנהל בה ספרים?

<קריאה: לא.

משה גפני: לא שאלתי אותך, שאלתי אותו.

<ברוך משולם: א', אני לא בטוח לגבי התשובה לגבי המצב בחו"ל.

<ברוך משולם: מבחינת החוק היום - - -

משה גפני: אמרו לי שבגאנה כן.

משה גפני: לא בטוח, אני הולך לבדוק את זה.

<ברוך משולם: בגאנה.

<ברוך משולם: גם אנחנו נוכל לבדוק את זה.

<ברוך משולם: מבחינת החוק היום, ככל שיעבור התזכיר, הרי שיש פטור לצרכנים שהם צרכנים יחידים.

משה גפני: מה עוד יש לך לומר ברשות המסים?

<ברוך משולם: שאנחנו מבקשים להאריך את תקנות הפחת המואץ שתקפות לכל המשק.

משה גפני: בסדר, זה בסעיף הבא.

משה גפני: אנחנו נאריך את זה בעזרת ה'.

<קריאה: מתי יהיה פטור?

משה גפני: מה עכשיו קרה פה?

<קריאה: יש הסדרה חוקית - - -

משה גפני: לא.

משה גפני: עוד לא קיבלת רשות דיבור.

משה גפני: אנחנו נשב פה עד הלילה והם יהיו מבסוטים מזה בגלל שלא נסכם כלום.

משה גפני: אני מבקש לדעת האם הפטור הזה מניהול ספרים הולך לאיזשהו מקום.

<ברוך משולם: זה לא רק מניהול ספרים, מדובר גם על פטור מחובת הגשת דוח ומדובר גם על פטור ממסים.

משה גפני: אני שואל האם זה הולך לאיזשהו מקום?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: הבאנו תזכיר חוק כבר בכנסת הקודמת.

משה גפני: הכנסת הקודמת התפזרה, מה עכשיו?

<ברוך משולם: עכשיו הבטיחו לי בזמן הקרוב זה יבוא שוב לאישור ועדת שרים, ומשם זה יגיע - - -

משה גפני: מי הבטיח לך?

<ברוך משולם: מי שאמור להפיץ את התזכיר ואמון על זה במשרד האוצר.

משה גפני: טוב.

משה גפני: עכשיו לגבי הנושא של המסים.

משה גפני: משרד האוצר.

מיקי לוי: צריך התחייבות מהאוצר לגבי הספרים.

משה גפני: מיקי, תסמוך עלי שאני לא יוצא מפה עד שלא - - -

מיקי לוי: אני מכיר אותם היטב שם.

משה גפני: בסדר, אני עושה את מה שאתה אומר.

משה גפני: לגבי הנושא של המיסוי.

<שניר ניב: כפי שהתחלתי להגיד קודם, יש כבר עקרונות מוסכמים, ואנחנו רוצים לקדם את זה בתקופה הקרובה.

משה גפני: על עקרונות צריך לדבר בוועדה לקידום מעמד האישה.

משה גפני: בוועדת הכספים צריך להגיד כסף.

משה גפני: כמה זה הולך להיות?

רחל עזריה: גם בוועדה לקידום מעמד האישה כדאי שידברו על כסף.

משה גפני: נכון.

משה גפני: תגיד לי כמה.

משה גפני: מה הולך להיות?

משה גפני: כמה אני צריך לשלם?

משה גפני: אני זה שמתקין.

<שניר ניב: הסכומים שאנחנו מדברים עליהם הם סכומים דומים למה שהועלה בפעם שעברה בוועדת הכספים.

<שניר ניב: אנחנו מדברים על הטבה משמעותית מהסכומים שהועלו כאן.

משה גפני: בערך, כמה?

<שניר ניב: יש פה סכומים שתוחמים את תעריף הארנונה.

משה גפני: יהיה פטור למי שמייצר לעצמו?

<שניר ניב: הכוונה היא לקבוע תעריף שמדמה פטור.

משה גפני: מה?

<שניר ניב: יש בעיה לקבוע פטור.

יצחק וקנין: אתה חי בדמיונות, אני אומר לך.

<שניר ניב: מבחינת משרד האוצר, אנחנו היינו שמחים לתמרץ כמו פטור את אותם מתקנים לצריכה ביתית.

יצחק וקנין: כמו.

יצחק וקנין: כמו.

<שגית אפיק: מה זה כמו פטור?

יצחק וקנין: זה "ישראבלוף"

<שניר ניב: כרגע יש בעיה טכנית לתת פטור מלא.

<שגית אפיק: אנחנו יכולים להגיד לך מה היה בתקנות לפני חמש שנים, ותגיד לנו איך זה הולך להשתנות.

יצחק וקנין: זה מזכיר לי את הכאילו.

יצחק וקנין: אתה מכיר את המערכון על כאילו?

<שניר ניב: אנחנו כבר אישרנו את המספרים - - -

משה גפני: לפני חמש שנים אתם אמרתם שלוחות קולטי שמש בשטח של עד 10 דונם זה 0.24.

משה גפני: כל מטר מרובע שמעל 10 דונם ועד 300 – 0.12.

<שניר ניב: נכון מאוד.

משה גפני: מה נכון?

<שניר ניב: נכון.

משה גפני: זה היה אז.

<שניר ניב: זה היה אז, וזה דומה.

<שגית אפיק: מה עכשיו?

<שגית אפיק: ואז ביקשנו פטור לצרכן הפרטי.

משה גפני: לכל מטר מרובע מעל 300 דונם ועד 750 דונם – 0.06.

משה גפני: לכל מטר מרובע שמעל 750 דונם – 0.03.

<שגית אפיק: זה המינימלי, עכשיו המקסימלי.

משה גפני: המקסימלי הוא 0.24.

<שניר ניב: נכון.

<שניר ניב: זה לא משתנה.

משה גפני: על מה יהיה פטור?

<שניר ניב: מבחינה מקצועית, משרד האוצר אישר את המספרים האלה עם משרד הפנים.

משה גפני: על מה יהיה פטור?

<שניר ניב: פטור יהיה על מתקנים לייצור חשמל לצריכה ביתית על עד 200 מטר על גגות.

משה גפני: יהיה פטור לצריכה ביתית.

<שניר ניב: משפטית יש בעיה לקבוע פטור, אבל יהיה משהו באזור.

<שגית אפיק: אפס.

<שגית אפיק: לא פטור, אפס, יהיה?

<קריאה: הם לא יכולים לקבוע פטור בלי תקנות.

<קריאה: אני לא מבין את זה.

<שניר ניב: יש בעיה משפטית לקבוע פטור בתקנות, אבל הכוונה היא לתת - - -

משה גפני: סיון, משרד הפנים.

<חיים אבידור: אדוני היושב-ראש, אתה דיברת על תעריפים - - - התעריפים לגג הם נמוכים יותר.

<שניר ניב: הם נמוכים יותר משמעותית.

<חיים אבידור: מה שאמרתי מבחינה - - -

<שניר ניב: התעריפים לגג נמוכים משמעותית - - -

<חיים אבידור: התעריף לגג הוא חצי.

<שניר ניב: פחות מחצי, זה אפילו יכול להגיע ל-10%, תלוי בגודל.

רועי פולקמן: אדוני היושב-ראש, אפשר לקבל תשובה בתוך כמה זמן משרד הפנים מעביר – מה הבעיה?

משה גפני: רועי, רק שנייה.

משה גפני: סיון, ארנונה.

<סיון להבי: אני אנסה לענות על כל השאלות.

<סיון להבי: לגבי ארנונה, החקיקה במדינת ישראל, כמו שנאמר פה, היא לפי מטר מרובע.

<סיון להבי: ברגע שאתה משלם על מטר מרובע של הרצפה שלך, אתה לא צריך לשלם על המעטפת החיצונית של הבית, שהם הקירות החיצוניים והגג.

<סיון להבי: אלא אם כן - - -

מיקי לוי: יש לי חדשות בשבילך, ביישובים מסוימים בודקים לך את עובי הקירות.

מיקי לוי: בודקים את הבית מבחוץ.

<סיון להבי: אמת, אבל אנחנו לא משלמים על הקיר עצמו מבחוץ, אלא על המטר המרובע, ויש שיטות מדידה שונות.

<סיון להבי: ברגע שאתה עולה על הגג ועושה שם פעילות עסקית כגון חניון או גן אירועים או מסעדה או כל דבר אחר, הגג לא הוא הופך למעטפת, הוא הופך לרצפה.

<סיון להבי: והרצפה הזאת מחויבת בארנונה.

<סיון להבי: עכשיו נשאלת השאלה למה לא דוד שמש, וזאת השאלה שהניחה הוועדה בפנינו לקבוע את ההבחנה בין – חזרתי על זה – שימוש עצמי לתועלת כלכלית.

<סיון להבי: מכיוון שעולם הארנונה הוא עולם של מטר מרובע, ההבחנה לא יכלה להיות בכמות החשמל שהמערכת מייצרת או כל נתון אחר, אלא על-פי המטר.

<סיון להבי: בהתייעצות עם משרדי הממשלה, נקבע איזשהו גבול.

<סיון להבי: הגבול הזה נקבע על 200 מטר מרובע.

<סיון להבי: הוא מכניס בתוכו את מירב המערכות שמותקנות על בתי מגורים, והוא יוצר הבחנה בין ייצור חשמל במתקנים גדולים.

<סיון להבי: אני רוצה לחזור ולהגיד על ההשפעות החיצוניות.

<סיון להבי: משרד הפנים ומשרדי הממשלה מקדמים מאוד אנרגיה ירוקה ורוצים לתמוך בזה.

<סיון להבי: אם מישהו לא מבין, ההסדרה של התקנות נועדה ליצור תעריפים מופחתים.

<קריאה: אבל חמש שנים מחכים.

<סיון להבי: חוסר ההסדרה של היום הוא הבעייתי.

<סיון להבי: אם הוועדה תקבל את המלצת השרים כפי שתובא בפניה - -

<קריאה: מתי?

<סיון להבי: - - יופיעו בסיווגים הראשיים של תקנות הארנונה סיווגים מופחתים שיפזרו את הערפל מעל הנושא הזה.

משה גפני: לגבי הנושא של הירק ממעלה אדומים.

<קריאה: לא שמענו מתי אדוני.

<סיון להבי: לגבי הנושא של הירק, שוב מדובר פה בהגדרה.

משה גפני: מה אתה סבור, מה צריך לעשות עם זה?

משה גפני: זו תעשייה או חקלאות?

<סיון להבי: למיטב הבנתי, הגג של המבנה הוא לא אדמה.

משה גפני: אבל הוא מגדל שם ירק.

מיקי לוי: יש לו אדמה, הוא שם אדמה בעציצים.

<סיון להבי: ולכן הוא לא יכול להיות מחויב על-פי אדמה חקלאית.

משה גפני: הבנתי, אז הוא יהיה מחויב על-פי תעשייה.

רחל עזריה: אז בואו נשנה, במקום אדמה חקלאית, נקרא לזה חקלאות.

<סיון להבי: יכולה הרשות להגיש בקשה לשרים לקביעת תעריף מיוחד.

משה גפני: אתם אמורים להתייעץ עם השלטון המקומי?

מיקי לוי: יש קביעה של משרד החקלאות שזו חקלאות לכל דבר.

<ציון נקאש: לפרוטוקול אני רוצה לומר שהתעריפים המוצעים כרגע לא מקובלים גם על השלטון המקומי.

משה גפני: גם עלי לא, אני רוצה פטור.

<ציון נקש: אני מסכים גם על הפטור, אבל גם ביחס למגזר העסקי, שהתעריפים - - -

משה גפני: עם כל הכבוד, הדיון הסתיים.

משה גפני: כמה זמן אתם צריכים בשביל לבוא לוועדה?

משה גפני: אמרתם שתהיה ישיבה.

משה גפני: כמה זמן אתם צריכים?

משה גפני: אני אגיד לכם על מה אנחנו מבקשים תשובות.

משה גפני: כמה זמן אתם צריכים כדי לבוא?

<סיון להבי: אני חושב שהשרים יוכלו להידרש לזה בחודש הקרוב.

משה גפני: חודש זה בסדר?

<סיון להבי: אני חושב שכן.

משה גפני: אני מבקש ממנהל הוועדה לקבוע בעוד חודש ישיבה.

משה גפני: תחזרו עם תשובות.

משה גפני: עכשיו אני אגיד לכם מה אני רוצה.

משה גפני: אני רוצה שתבדקו את הנושא הזה.

משה גפני: אנחנו סבורים שזו חקלאות.

משה גפני: אנחנו חושבים שזה לטובת העניין, עם כל הכבוד, זו לא תעשייה.

משה גפני: זה לא קרקע תפוסה?

משה גפני: אז נשנה את הקרקע.

משה גפני: נקרא לזה בהגדרה אחרת.

משה גפני: זה פשוט דבר שהוא משולל כל היגיון.

משה גפני: אני לא התקנאתי אף פעם בחלם, אני לא הולך להיות כזה, על כל פנים, לא כשאני פה.

משה גפני: אנחנו רוצים פטור מארנונה על המתקנים הללו אם הם מתקנים לצריכה עצמית.

משה גפני: זה יכול להיות בית החולים "הדסה", זו יכולה להיות הכנסת, וזה יכול להיות אדם פרטי שאצלו יש את המתקן הזה.

משה גפני: אנחנו מבקשים למנוע את זיהום האוויר.

משה גפני: אנחנו מעודדים את האנשים, כך זה קיים בכל העולם.

משה גפני: בינתיים הצלחתי לברר, גם גאנה לא לוקחת את הכסף הזה.

משה גפני: עם כל הכבוד, אנחנו אור לגויים?

משה גפני: מה הפכנו להיות?

משה גפני: צריך להפעיל את הראש, פקידים הם לא רק אנשים שאומרים הכנסת התפזרה.

משה גפני: את זה אנחנו יודעים, שוועדת השרים התפזרה.

משה גפני: אני מבקש בעוד חודש לבוא עם תשובות, ולבוא עם תשובות חיוניות, נורמליות, עם אנרגיות מתחדשות, לא עם ריבוע כזה.

משה גפני: באמת, לתת תשובות אמתיות לעניין הזה.

משה גפני: אנחנו דורשים פטור מארנונה.

משה גפני: אנחנו דורשים שבשום פנים ואופן לא יחייבו את מי שמתקין את המתקנים הללו בניהול ספרים וכל מה שנלווה לעניין.

משה גפני: אני מבקש מרשות המסים, תוריד את זה מסדר-היום, ולעשות את זה מהר.

משה גפני: בעוד חודש אנחנו מתכנסים.

משה גפני: אני לא יכול להתבזות, בגלל שאז יגידו שאני באמת למך.

משה גפני: בפעם הראשונה, ב-2010, הייתי יושב-ראש הוועדה.

משה גפני: התפזרתם, הלכתם, לא חזרתם עם תשובות.

משה גפני: עכשיו אם אתם מתפזרים ולא באים בעוד חודש עם תשובות, אני הופך להיות סתם – לא הולך להיות.

משה גפני: ואני אומר לכם, יהיה לכם השלכות על התקציב שמגיע מיד אחרי זה.

משה גפני: מה שזה עשה לי בכל הדיון הזה, שאתם מחפשים כסף מתחת לאדמה.

משה גפני: בלי היגיון, בלי שום דבר.

משה גפני: להיפך, אסור לקחת כסף מהאנשים האלה, צריך לעודד אותם.

משה גפני: צריך לתת להם הטבות במס.

משה גפני: אתם מחפשים כסף בכל מקום שאתם מוצאים לנכון.

משה גפני: מה זה הכסף הזה שאתם לוקחים?

משה גפני: למה אתם לוקחים כסף מהכנסת, שהיא עושה "כנסת ירוקה"?

משה גפני: שהיא דוגמה לעולם?

משה גפני: שהיא מפחיתה מזיהום האוויר?

משה גפני: למה לעשות את זה?

משה גפני: מה זה הדבר הזה?

משה גפני: כל מי שמייצר לייצור עצמי, שזה לא עסק – אדוני המנכ"ל, טוב שבאת.

משה גפני: מה הייתי עושה בלעדיך?

<רונן פלוט: לא באתי סתם.

משה גפני: לא באת סתם.

<רונן פלוט: ידעתי.

משה גפני: אני לוקח את העניין הזה ברצינות.

משה גפני: יש פה גם חברי כנסת – זה לא כמו ב-2010.

משה גפני: ב-2010 היו חברי כנסת טובים, עכשיו יש עוד יותר טובים.

משה גפני: הם לא יוותרו על העניין הזה ואני לא אוותר.

משה גפני: תבואו עם היגיון.

משה גפני: תתייעצו עם השלטון המקומי – וגם בשלטון המקומי, תהיה קונסטרוקטיביים.

משה גפני: תעודדו את האנשים, שהערים שאתם מנהלים יהיו ירוקות יותר, שיהיו נורמליות יותר, ולא לעשות דברים שהם פשוט משוללי היגיון.

משה גפני: חודש מהיום, ביום רביעי, בעזרת ה', ו' באב.

<איתי כהן: אדוני, עם כל הכבוד, השרים לא יכולים לתת פטור.

<איתי כהן: הם בבעיה, אנחנו מצפים מהם לפטור - - -

משה גפני: אתה עוזר לממשלה עכשיו?

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

משה גפני: ו' באב – רשמתם?

משה גפני: 22.7.2015.

משה גפני: הפסקה של שתי דקות.

מנואל טרכטנברג: תודה היושב-ראש.

מנואל טרכטנברג: אני קודם כל רוצה לחזק – לגבי הנושאים שדיברנו עליהם בישיבה הקודמת, הרי יש שניים מרכזיים.

מנואל טרכטנברג: אחד הוא הפטור מניהול ספרים והגשת דוח לצרכנים פרטיים.

מנואל טרכטנברג: השני הוא עניין הארנונה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה מאוד להדגיש – שמעת את נציג האוצר, והוא אמר יהיה משהו כמו פטור.

מנואל טרכטנברג: אסור שיהיה דבר כזה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד – גם אם לא למדת ליב"ה, אתה יודע ש-1 חלקי 0 זה אינסוף.

מנואל טרכטנברג: 2 חלקי 1 זה 2.

מנואל טרכטנברג: 1 חלקי 0 זה אינסוף.

מנואל טרכטנברג: כלומר, הפער בין 0 לבין 1, אפילו אגורה אחת, הוא אינסופי, למה?

מנואל טרכטנברג: כי זה מצריך מערכת שלמה של התחשבנות.

מנואל טרכטנברג: ולכן מה שאנחנו צריכים לדרוש בצורה חד-משמעית – לא כמו, אלא ממש פטור, מה שאתה ציינת, אבל לא קיבלת תשובה מספקת בעניין הזה.

מנואל טרכטנברג: צריך לחדד גם בסיכום הדברים שלך.

מנואל טרכטנברג: דבר שני, לגבי הפטור מארנונה, ופה אני רוצה שוב פעם לחדד את הנקודה.

משה גפני: סליחה, רק דקה.

משה גפני: מה שאומר פרופסור טרכטנברג זה אל תלכו על אגורה, שתי אגורות או דברים כאלה, ללכת על פטור.

<שניר ניב: יש בעיה משפטית.

<שניר ניב: לצערי - - -

משה גפני: אז אפשר לכתוב אפס.

<שניר ניב: זה דורש חקיקה ראשית ולא תקנות.

משה גפני: המשפט בא לשרת את עצמנו או לשרת את האזרחים?

משה גפני: אני לא הבנתי אף פעם, לכן גם לא למדתי משפטים.

משה גפני: מה זה בעיה משפטית?

משה גפני: תאמין לי, התברר לי כאן בעבודה שלי בכנסת – כבר 26 שנה – שאפשר משפטית לסדר דברים אם רוצים.

<שניר ניב: השאלה אם זה יעמוד בלוחות הזמנים שאדוני היושב-ראש קבע.

משה גפני: אני לא יודע על לוחות הזמנים – מה זה חודש?

משה גפני: אתה יודע, בחודש אני מפיל ממשלה.

משה גפני: מה לוחות זמנים?

משה גפני: בבקשה.

מנואל טרכטנברג: לגבי הנקודה הזאת, יהיו דברים שידרשו חקיקה או תיקוני חקיקה.

מנואל טרכטנברג: אז תבוא בעוד חודש ותגידו הנה, זה ניתן על-ידי הוראה, זה על-ידי תקנה, זה בשינוי חקיקה, הנה תזכיר החוק, והשר אתנו.

מנואל טרכטנברג: אז אפשר יהיה לקדם את זה, אם לא, שום דבר לא יקרה.

מנואל טרכטנברג: מה שאני רוצה להגיד לכם, בעניין הזה אי-אפשר לקבל את התקנות ואת החוקים הקיימים כמגבלה אבסולוטית.

מנואל טרכטנברג: כי כל העניין הוא לעשות שינוי, וכשאתה עושה שינוי משמעותי, אתה צריך גם להציע שינויי חקיקה.

מנואל טרכטנברג: זו נקודה אחת.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב-ראש, לגבי העניין של הארנונה.

מנואל טרכטנברג: צריך תמיד לזכור – מה המטרה הרי?

מנואל טרכטנברג: המטרה של הארנונה היא לגבות כסף כדי לספק שירותים, אז מי שצורך שירותים, שישלם.

מנואל טרכטנברג: כמו כן, הארנונה צריכה לשקף את השימוש האלטרנטיבי בקרקע.

מנואל טרכטנברג: בקרקע.

מנואל טרכטנברג: לגג של בניין פרטי למגורים אין שימוש אלטרנטיבי, נקודה.

מנואל טרכטנברג: ולכן אם אתה לא צריך - - -

משה גפני: הם טוענים שאם על הגג שלך אתה פותח מסעדה, מקים עסק - - -

מנואל טרכטנברג: אמרתי בית מגורים לשימוש פרטי.

מנואל טרכטנברג: אם זה עסק, זה עסק.

מנואל טרכטנברג: ולכן מה שאני מציע, בצורה חד-משמעית, וזה מה שאני הייתי דורש בתוך חודש, צריכה להיות זהות מוחלטת בין ההתקנים האלה לייצור חשמל ביתי לבין דודי שמש.

מנואל טרכטנברג: כי זה בדיוק אותו דבר, אין שום הבדל, כל זמן שזה לצריכה ביתית בלבד.

מנואל טרכטנברג: ביתית – זה יכול להיות בית, זה יכול להיות כנסת או מה לא.

מנואל טרכטנברג: זו צריכה להיות דרישה אבסולוטית כי אם נתחיל לסייג את זה, לא נגמור.

מנואל טרכטנברג: זה מה שמרתיע את האנשים.

מנואל טרכטנברג: זה הרבה יותר חשוב מהעניין של ההכרה בפחת.

מנואל טרכטנברג: למה?

מנואל טרכטנברג: כי זה נוגע להרבה יותר אנשים שיכולים לעשות את הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: מילה אחרונה.

משה גפני: רבותי, אני מבקש לא להפריע.

מנואל טרכטנברג: מה שראינו כאן, אדוני היושב-ראש, זה אוזלת יד של מדיניות.

מנואל טרכטנברג: זה לא האנשים היקרים האלה שעושים כמיטב יכולתם כדי לקדם אותה.

מנואל טרכטנברג: לא יכול שחמש-שש שנים יש כשל טוטאלי בתחום הזה.

מנואל טרכטנברג: מה שהייתי מבקש שתדרוש, שבתוך פרק זמן מסוים המשרדים הרלוונטיים יציגו כאן תכנית אב כוללת עם יעדים ברורים לקידום האנרגיה הסולארית במדינת ישראל.

מנואל טרכטנברג: לא טלאי על טלאי, לא בכל פעם משרד אחד מזיז בורג כזה או בורג אחר.

מנואל טרכטנברג: וזה מה שאין במדינת ישראל כיום.

מנואל טרכטנברג: זה זועק לשמיים, ובלי זה תמיד תהיה במלחמת מאסף על כל פרט ופרט.

מנואל טרכטנברג: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מי נמצא פה מהמשרד להגנת הסביבה?

משה גפני: אין אף אחד.

<קריאה: הוא יצא.

משה גפני: הוא יצא?

משה גפני: טוב אני אדרוש מהם את זה.

משה גפני: המשרד להגנת הסביבה צריך להיות פה.

<דרור בוימל: לא, משרד האנרגיה.

<שניר ניב: האנרגיה.

<דרור בוימל: אם על עדכון תכנית האב שלהם, לדעתי כבר - - -

משה גפני: לא, על הנושא שעליו דיבר חבר הכנסת טרכטנברג, לגבי הנושא של תכנית לכל הנושא של איכות הסביבה.

<שניר ניב: זה בתחום הסמכות של משרד האנרגיה, מנהל החשמל.

<שניר ניב: הם קובעים את מדיניות המכסות.

<דרור בוימל: התכוונתי שיש להם עדכון של תכנית האב לאנרגיות מתחדשות.

<קריאה: גם על זה עובדים כבר ארבע שנים.

<דרור בוימל: כן, הרבה שנים הם עובדים על העדכון.

משה גפני: אני אבדוק את זה.

משה גפני: אני מקבל את ההצעה הזאת.

משה גפני: אנחנו לא חוזרים בנו מהנושא הזה.

משה גפני: מה שפרופסור טרכטנברג העלה צריך להיות בחודש הזה.

משה גפני: אנחנו צריכים לקבל את זה, בעזרת ה', ב-ו' באב, ה-22.7.

משה גפני: תשובות.

משה גפני: גם אם צריך תיקון חקיקה, צריך להגיד אנחנו צריכים תיקון חקיקה.

משה גפני: אנחנו לא יכולים לתת מכיוון שיש בעיה משפטית היות וכתוב הנחה ולא כתוב פטור.

משה גפני: כל דבר ניתן לסידור.

משה גפני: מי מציג את התקנות?

משה גפני: בבקשה.

<ברוך משולם: משולם ברוך, רשות המסים, המחלקה המשפטית.

<ברוך משולם: תקנות מס הכנסה (פחת)(תיקון), התשע"ה – 2015.

<ברוך משולם: אנחנו מבקשים להאריך את התקנות שמעניקות פחת מואץ למתקנים פוטו-וולטאיים.

<ברוך משולם: התקנות היו בתוקף עד שנת 2013 כולל, ואנחנו מבקשים להאריך אותן גם לשנת 2014 ו-2015.

<ברוך משולם: יש לזכור שמי שנכנס בגדר התקנות בעבר עד שנת 2013 - - -

משה גפני: תסביר מה זה הפחת.

<ברוך משולם: פחת מואץ נותן לך איזושהי הטבה.

<ברוך משולם: אתה יכול לנכות חלק הוצאה מהנכס במקום מה שקבוע היום בכללים הרגילים של פחת, של 7%, או בהתאם לחוקים הספציפיים.

משה גפני: מה זה פחת?

משה גפני: כמה בשנה?

<ברוך משולם: בהתאם לתקנות האלה זה 25%, בניגוד ל-7% שקבוע בתקנות.

משה גפני: אתם יוצאים מתוך הנחה שב-2016 גם יהיה פחת?

<ברוך משולם: כרגע אנחנו עובדים גם עם רשות החשמל וגם עם משרד האוצר להסדיר את כל הנושא בכללותו.

<ברוך משולם: ולכן יש לנו עלויות נכון ל-2014 ול-2015, ואנחנו נבחן את הסוגיה - - -

משה גפני: מה זה עלויות?

משה גפני: עלויות של מה?

<שניר ניב: אובדן ההכנסות לאותן שנים.

<שגית אפיק: ב-14', למרות שלא היו תקנות, פעלתם כאילו יש תקנות והענקתם את הפחת?

<ברוך משולם: לא, לא, לא.

<שגית אפיק: עכשיו תיתנו אותן אחורה?

<ברוך משולם: כן, אבל יש לזכור שמי - - -

<שגית אפיק: אז אין לכם עלויות.

<ברוך משולם: יש בגדול עלויות.

<ברוך משולם: אני תיכף אסביר.

<ברוך משולם: מי שנכנס ב-2013 – התקין את המכשיר והפעיל אותו – ממשיך לרוץ עם הפחת קדימה.

<ברוך משולם: זאת אומרת, מי שנהנה ב-2013 מהפחת המואץ כי הוא הפעיל באותה שנה, מקבל גם ב-2014, גם ב-2015 וגם ב-2016.

<ברוך משולם: לפיכך אנחנו מדברים רק על מתקנים חדשים שהותקנו והופעלו בשנת 2014.

<ברוך משולם: רק לגבי אלה אנחנו ניתן פחת מואץ.

<ברוך משולם: חלק מהאנשים האלה - - -

<שניר ניב: 2015.

<ברוך משולם: או העסקים ב-2015, בוודאי.

<ברוך משולם: חלק מהחברות והיחידים האלה עדיין לא הגישו דוחות, וחלק הגישו דוחות וכמובן יזכו, אם יבחרו, לתקן אותם ולקבל את ההטבה.

<שגית אפיק: למה בדוד שמש זה קבוע ובזה לא?

<שגית אפיק: מה ההבדל?

<שגית אפיק: אני עדיין לא הבנתי.

<ברוך משולם: אני אסביר.

<ברוך משולם: יש לזה עלות, והעלות ב-2014 מוערכת ב-30 מיליון.

<ברוך משולם: העלות ב-2015 מוערכת ב-75 מיליון שקלים.

משה גפני: מה זה 30 מיליון?

<שניר ניב: היעדר הכנסה בשנת תקציב 2014.

משה גפני: מה זה היעדר הכנסה?

משה גפני: אבל יש פחת.

<ברוך משולם: בגלל הפחת.

<שניר ניב: בגלל שאתה מכיר ביותר הוצאות, יש פחות רווחים, ולכן - - -

משה גפני: מה אתם מתכוונים, לא להכיר ב-2016 בזה?

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה זה העלות?

משה גפני: זה מה שהחלטתם.

משה גפני: החלטתם להכיר בפחת מואץ, למה ב-2016 לא? למה זה לא יכול להיות קבוע?

משה גפני: הכוונה הייתה לתמרץ את השלבים הראשונים של כניסת האנרגיה המתחדשת בישראל.

משה גפני: יש לכך עלות תקציבית כמובן, או יותר נכון, היעדר הכנסה.

משה גפני: יש לציין שמבחינת רשות החשמל, היא מכירה בתעריף שהיא נותנת לאותם יזמים, כך שליזם זה - - -

משה גפני: 2014 כבר מאחורינו.

משה גפני: אנחנו בשלהי שנת 2015.

משה גפני: זאת אומרת, אתם נותנים רק לכמה חודשים.

<שניר ניב: על השנתיים האחרונות.

משה גפני: אפילו לא 2016?

<ברוך משולם: יש לקחת בחשבון שהחלטת הממשלה המקורית דיברה על מתן פחת מואץ באופן ספציפי עד 2012.

<ברוך משולם: זה אחד.

<ברוך משולם: בעבר עלות המתקנים הייתה הרבה יותר גבוהה ממה שהיא היום, ולכן גם הנושא הזה נלקח בחשבון כשאנחנו בוחנים את סך העלות של מתן ההטבה.

משה גפני: אבל לשנה אחת שלמה אפשר לתת?

<שניר ניב: אתה נותן לשנתיים שלמות – ל-2014 ול-2015.

משה גפני: איזה שנתיים שלמות?

משה גפני: 14' עבר, 15', אנחנו בסוף.

<שניר ניב: לא, אבל זה ניתן במלואו לכל מי שפעל - - -

משה גפני: אז מה הבעיה עכשיו?

משה גפני: למה אי-אפשר לתת ל-2016?

<שניר ניב: כמו שציינתי, יש אילוצים פיסקליים.

<שניר ניב: אנחנו צריכים לבחון את זה.

<שניר ניב: מבחינת היזם זה שקוף לו כי מכירים לו את זה בתעריף החשמל.

<שניר ניב: נכון לעכשיו, העבודה מול רשות החשמל נעשתה לשנים - - -

<קריאה: זה לא מדויק.

<שניר ניב: נכון לעכשיו, ב-2014 וב-2015 התעריף מתחשב בכך, התעריף שניתן על-ידי רשות החשמל.

<שניר ניב: ל-2016 אנחנו נצטרך לעשות את הבחינה המחודשת.

<שניר ניב: אנחנו לא רוצים לעכב עוד יותר את מתן ההטבה ל-2014 ו-2015.

<שניר ניב: הנושא כבר אושר על-ידי שר האוצר בעבר והיה אמור לעלות לוועדת כספים ועדיין לא עלה בגלל הבחירות.

<שניר ניב: עכשיו אנחנו רוצים לאשר את זה בהקדם האפשרי, ולכן אנחנו מביאים את זה היום.

מיקי לוי: אבל הם עשו שימוש בפטור?

<שניר ניב: מרגע שהוא יאושר - - -

מיקי לוי: הפחת.

<שגית אפיק: לא הפטור, הפחת.

<ברוך משולם: הפחת המואץ, בוודאי.

<ברוך משולם: עד 2013, מי שהתקין והפעיל ממשיך לרוץ עם זה - - -

<קריאה: אנשים לא - - - הם לא יודעים - - -

<ברוך משולם: שנייה, בסדר.

<ברוך משולם: אבל מתחיל - - -

מיקי לוי: - - -

<ברוך משולם: הוא ממשיך לרוץ עם זה קדימה, מצוין.

<ברוך משולם: אז 2014 ו-2015, שזה רוב המתקנים, זה מה שאנחנו מציעים לאשר עכשיו.

<ברוך משולם: ככל שיהיה צורך עתידי בזה, אנחנו נבחן את זה שוב.

משה גפני: תיכף נדבר על מה אתם הולכים לעשות שוב.

משה גפני: מי ביקש פה רשות דיבור?

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: מי מדבר?

<שחר בן מויאל: שחר בן מויאל מחברת "ערבה פאוור", סמנכ"ל פיתוח עסקי.

<שחר בן מויאל: אחד, אני מתחבר למה שנאמר קודם לכן.

<שחר בן מויאל: אנחנו טלאי על טלאי, וזו דוגמה לכך.

<שחר בן מויאל: הרגולציה יצאה ב-2012, ועד אז התקנות היו בתוקף.

<שחר בן מויאל: אבל בגלל עיכובים, הרישיונות, ההיתרים והחיבור התבצעו ב-2014 וב-2015.

<שחר בן מויאל: חלקו אף עשוי להידחות ל-2016.

<שחר בן מויאל: זה לגבי זה.

<שחר בן מויאל: שתיים, זה שוב מתחבר, אני חושב שחייבים תכנית אסטרטגית כי יש לזה משמעות עתידית.

<שחר בן מויאל: אם רוצים לעודד את התחום, אז צריך לעודד אותו.

<שחר בן מויאל: אם לא ייתנו פחת מואץ, אז הכדאיות תרד בצורה משמעותית ליזמים.

<שגית אפיק: יש יעדים בהחלטת הממשלה.

<שגית אפיק: מתקרבים ליעדים האלה?

<שגית אפיק: רחוקים מהם?

<שגית אפיק: איפה אנחנו נמצאים?

<קריאה: לא.

<שניר ניב: כרגע יש חסמים רבים למימוש אותו יעד.

<שניר ניב: לצורך העניין - - -

<שגית אפיק: זאת אומרת שיש יעדים עד שנת 2020?

<שניר ניב: שנייה אחת, רק תנו לי לסיים.

<שניר ניב: אנחנו הבאנו החלטת ממשלה - - -

משה גפני: רגע, אתם לא לוקחים בחשבון שאני לא מבין מה שאתם אומרים.

משה גפני: אתם לא לוקחים את זה בחשבון.

משה גפני: המילה חסמים – אצלי בכולל לא ידעו מה זה.

משה גפני: אתה יכול להגיד לי מה פירוש המילה חסמים?

<שניר ניב: עצרתם אותי בהיותי - - -

משה גפני: לא, תגיד בעברית קלה, מה זה חסמים?

משה גפני: השר עומד בפתח ולא נותן לך לעשות?

משה גפני: מה זה חסמים?

משה גפני: מה פירוש המשפט יש חסמים בדרך?

משה גפני: בעברית.

<שניר ניב: הייתה החלטת ממשלה באוקטובר.

משה גפני: החלטת ממשלה – הבנתי.

משה גפני: הממשלה התחלפה – הבנתי.

משה גפני: ועדת שרים לא התכנסה – גם הבנתי.

משה גפני: מה זה חסמים?

משה גפני: למה אתם לא יכולים להציע לשרים שזה יהיה הוראת קבע?

משה גפני: מה החסמים?

<שניר ניב: נכון להיום, תעריף החשמל הניתן לאנרגיה מתחדשת הוא תעריף גבוה המייקר את תעריף החשמל.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: טוב.

<שניר ניב: בכל שנה כניסה נוספת של אנרגיה מתחדשת מייקרת עוד יותר את תעריף החשמל, ואנחנו בכל זאת תומכים בזה ומעודדים את זה בגלל שהממשלה החליטה להגיע ליעד של 10%, ומכיוון שכמו שנאמר פה מקודם, יש לכך עלויות חיצוניות שנחסכות.

משה גפני: אבל החלטת הממשלה ידעה את זה שיהיו עלויות שיחסכו.

<שניר ניב: נכון.

<שניר ניב: החלטת הממשלה דיברה על פחת מואץ לשנים 2008 - -

משה גפני: 10%.

<שניר ניב: - - עד 2012.

משה גפני: אנחנו רחוקים מהחלטת הממשלה הזאת כרחוק מזרח ממערב.

<שניר ניב: הארכנו את הפטור הזה ל-2013, וכעת אנחנו מביאים לשולחנה של הוועדה בקשה להאריך את הפטור גם לשנים 2015-2014.

משה גפני: אפשר להוסיף גם את 16'?

<שניר ניב: אנחנו צריכים לעשות בחינה של 2016 - - -

משה גפני: שנייה.

משה גפני: אפשר להוסיף את 16'?

<שניר ניב: כרגע שר האוצר לא תומך בהוספה של הפחת המואץ גם ל-2016.

<שניר ניב: אנחנו צריכים לבחון את סך העלויות מבחינת האילוצים הפיסקליים שקיימים ומבחינת השרשור של כך לתעריף החשמל.

משה גפני: בבקשה.

<ענת סוסן: ענת, אני מחברת EDF.

<ענת סוסן: אני חושבת שאנחנו שומעים את הנושא הזה כבר הרבה הרבה מאוד זמן.

<ענת סוסן: יש לנו, כמו שנדבר אמר מקודם, תשעה מתקנים סולאריים.

<ענת סוסן: יש לנו מממנים שאנחנו צריכים לתת להם דין וחשבון, מדינה שאנחנו צריכים לתת לה דין וחשבון, ואנחנו עומדים ומחכים לתקנות הפחת כבר זמן לא מבוטל.

<ענת סוסן: הארכה של שנה אחת, אני לא חושבת שתעלה למדינה כל כך הרבה כסף שהם לא יכולים לעשות את זה.

<ענת סוסן: כל נושא התעריף – כל הזמן אומרים לנו שהוא חלק מהארנונה, חלק מהפחת המואץ ושהתעריף ייקבע בהתאם ויהיה סל.

<ענת סוסן: ואנחנו שומעים את זה הרבה מאוד זמן.

<ענת סוסן: זה משפיע על היכולות שלנו להמשיך ולהתנהל במדינה.

משה גפני: ברור.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: שם ותפקיד לפרוטוקול.

<נדב ברקן: נדב, מחברת EDF גם כן.

<נדב ברקן: חשוב לי להסביר, בהמשך למה שאמר שחר מ"ערבה" – ההטבה של הפחת המואץ ניתנה כשהחליטו ברשות החשמל על מכסות כדי לעמוד בהחלטת הממשלה וביעדי הממשלה, כמו שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה.

<נדב ברקן: יעדי הממשלה, אני מזכיר, כ-5% מייצור החשמל באנרגיות מתחדשות עד סוף שנת 2014.

<נדב ברקן: לשאלתך, אנחנו לא עומדים שם, אנחנו מדגדגים 2% מלמטה.

<נדב ברקן: והיעד הגדול, הוא 10% מייצור החשמל באנרגיות מתחדשות עד שנת 2020.

<נדב ברקן: הפחת המואץ ניתן כהטבה לאותן מכסות שחולקו.

<נדב ברקן: לצערי, בגלל אותם חסמים ששניר דיבר עליהם, וגם חסמים שאנחנו נתקלים בהם – היה עומס גדול מאוד על רשות החשמל, על חברת החשמל שמחברת, ועוד הרבה דברים שקרו בדרך, אותם מתקנים שהיו אמורים לזכות מהפחת המואץ, התעכבה הבנייה שלהם, התעכב החיבור שלהם לרשת החשמל, והם לא יכולים ליהנות מההטבה שהתעריף שהם מקבלים עבור המתקנים כלול בו הפחת המואץ.

<נדב ברקן: ההטבה הזאת כלולה באותו תעריף.

<נדב ברקן: רק בגלל עיכובים כאלה ואחרים שהיו.

משה גפני: תודה.

<ארנון פנץ: ארנון, איגוד חברות אנרגיה ירוקה.

<ארנון פנץ: אני אוסיף למה שאמר נדב, אחת המטרות של הפחת המואץ היא לעודד את התחום הזה.

<ארנון פנץ: זה שנותנים את זה ל-2014 ו-2015, מעודדים אנשים שכבר שם.

<ארנון פנץ: המטרה היא לעודד אנשים שיצטרפו ויעמדו ביעד, כמו שנאמר פה, של 2%.

<ארנון פנץ: היעד היה 5% לשנה שעברה.

<ארנון פנץ: לעודד את התחום, לא לתת למי שכבר שם, אלא לתת למי שרוצה להיכנס פנימה.

משה גפני: כן.

<שחר בן מויאל: שחר מ"ערבה פאוור".

<שחר בן מויאל: הערה קטנה ודוגמה שהיא סוג משמעותי שתמחיש את זה.

<שחר בן מויאל: רשות החשמל, שהיא זאת שאמונה על קביעת התעריפים באותה תקופה שהיו סובסידיות – ואגב, היום אנחנו בעולם שונה לחלוטין.

<שחר בן מויאל: לטעמנו, העולם הסולארי יכול אפילו להתחרות בגז, כמה שזה נשמע יומרני.

<שחר בן מויאל: בהסתכלות של חמש-שבע שנים קדימה וכשמסתכלים על מה שקורה בעולם, האנרגיות המתחדשות – ובפרט הסולארית, עם אגירה ועם סוללות – יכולה להתחרות בגז.

<שחר בן מויאל: זה חשוב שיאמר להתחבר לאותה תכנית.

<שחר בן מויאל: דוגמה קונקרטית, באותה תקופה שקבעו את התעריף שממנו הפרויקטים שלנו נהנים – וגם אנחנו חברה עם סדר גודל של כ-100 מגה-וואט, רובה על קרקעות, נהנית מהקרקעות, משלמת מסים, משלמת את כל מה שצריך, סבורה שזה שונה מגג.

<שחר בן מויאל: אבל אף על-פי כן, אני אתן את הדוגמה של המינהל כדי להמחיש את זה.

<שחר בן מויאל: כשקבעו את התעריף, ערך הקרקע שניתן לקרקע לדונם עמד על כ-2,000-1,800 שקל.

<שחר בן מויאל: אנחנו בפרויקטים שלנו קיבלנו שומות שעמדו על כ-175,000 שקל לדונם.

<שחר בן מויאל: ואז אתה שואל איך הדבר הזה לא קורה ולמה אין שחקנים?

<שחר בן מויאל: זו סיבה שממחישה את זה.

משה גפני: תודה רבה.

<שניר ניב: אפשר להוסיף?

משה גפני: כן.

<שניר ניב: להתייחסויות שנאמרו כאן.

<שניר ניב: בגדול, רוב המכסות של ה-PV שנקבעו בהחלטת הממשלה ב-2011 כבר פועלות.

<שניר ניב: המטרה הייתה לעודד את הכניסה של אותן מכסות, וכרגע העברנו מכסות חדשות, ולא בטוח שנכון לתמרץ אותן באמצעות תקציב המדינה או פחת מואץ, אלא מתוך תעריף החשמל שמסבסד את אותה כניסה של מתקנים חדשים.

<שניר ניב: יש לכך עדיין עלות גבוה, יותר מגז.

<שניר ניב: יש היום ייצור של בערך 47 אגורות לקוט"ש, לעומת בערך 15 אגורות.

<שניר ניב: זאת אומרת, אנחנו עוד לא שם.

<שניר ניב: מהבחינה הזאת אנחנו עדיין מתמרצים כניסה של אנרגיות מתחדשות ורוצים לעמוד באותה החלטת ממשלה, לאו דווקא ב-2016.

משה גפני: אתם לא משנים את התאריכים – 14' ו-15'.

<שניר ניב: 14' ו-15'.

<שניר ניב: העלות הצפויה של כך ב-2016 היא גבוהה יותר מ-2014 ו-2015 ביחד, ולכן אנחנו צריכים לבחון את הנושא הזה.

משה גפני: אני מבקש – אני מתייעץ עם חברי הכנסת.

משה גפני: חבר הכנסת וקנין וחבר הכנסת מיקי לוי.

משה גפני: לשלוח אותם עכשיו לשר ולהגיד – אנחנו יכולים לפספס גם את האישור הזה.

משה גפני: אני מציע כך, אני מציע שאנחנו נאשר את מה שהם ביקשו.

משה גפני: אנחנו מבקשים מהם בעוד חודש לדבר עם השר, לבוא לפה עם תכנית של פחת מואץ, ולהפוך אותו להוראת קבע.

משה גפני: אין שום סיבה בעולם שזה לא יהיה, ולבחון את העלויות.

משה גפני: אנחנו יודעים שיש לזה עלויות.

משה גפני: לבוא עם הנושא הזה ובאותו היום אני רוצה לקיים דיון, לבקש גם ממשרד התשתיות וגם מהמשרד להגנת הסביבה.

משה גפני: אני רוצה תכנית, מה הממשלה מתכוונת לעשות בפועל עם הנושאים שהועלו כאן, מעבר לעובדה שהיא אומרת שהיא רוצה לעודד את האנרגיה המחדשת ואת כל הדברים הללו.

משה גפני: גם עם הנושא שדובר בישיבה הקודמת, גם עם הנושאים הללו שאנחנו מדברים עכשיו, גם עם הנושא של החלטה שהפחת המואץ יהיה קבוע כמו בדודי שמש, ולא לבוא עם טלאי על גבי טלאי.

משה גפני: יש חודש כדי לבחון את הדברים האלה.

משה גפני: להזמין לישיבה ההיא גם את רשות החשמל, כמובן את המשרד להגנת הסביבה, להגיד לו שזה נושא הדיון.

משה גפני: אנחנו מבקשים שגם משרד התשתיות וגם משרד האנרגיה יבואו עם תכנית לנושא הזה.

משה גפני: אם אתם מסכימים, חברי הכנסת, אנחנו נאשר עכשיו את - - -

מיקי לוי: רק תשאל אותם אם הם יספיקו.

מיקי לוי: יש לו תקציב, עניינים, קבינט.

יצחק וקנין: זו רשות המסים.

מיקי לוי: אני יודע, אבל הוא צריך לקבל אישור שר.

משה גפני: כן, אבל אישור שר הוא קיבל אתמול על – את הפחת ביקשנו, אתמול השר חתם.

מיקי לוי: תספיקו להכין את זה?

<ברוך משולם: השר חתם והפנה את זה לוועדה, כן.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אם תבואו ותגידו לו שזה מה שאתם סבורים שצריך שיהיה קבוע, אחרי שתבדקו במהלך השבועות האלה את העלות ותגיעו למסקנה שהעלות ידועה, ואתם בוודאי יודעים על מה מדובר, שהוא יסכים שזאת תהיה הוראת קבע כמו בדודי שמש.

משה גפני: בסדר?

<שניר ניב: נבצע בחינה של הנושא.

משה גפני: רק קחו בחשבון שאני לא מתכוון לוותר בעניין הזה.

משה גפני: לא יעזור הדיון ב-22.7, אז יהיה דיון נוסף.

משה גפני: אם לפני תשעה באב לא ייבנה בית המקדש – אנחנו נמשיך גם כן בגלל שגם אז ידרשו מאתנו להפעיל את ההיגיון ולא סתם להגיד תשובות שליליות.

משה גפני: תקנות מס הכנסה (פחת)(תיקון) – מי בעד אישור התקנות, ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד אישור התקנות – 3

משה גפני: נמנעים – אין

משה גפני: אני מודה לכם.

משה גפני: סיימנו את החלק הזה, אני מאוד מבקש, תעשו עבודה יסודית.

משה גפני: הוועדה לא הולכת לוותר בזה.

משה גפני: אין היגיון.

משה גפני: לא משם ייוושע תקציב המדינה.

משה גפני: וגם השלטון המקומי.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.