הוועדה המסדרת, כנסת 20, פרוטוקול מספר 16, 2015-05-19 12:00

צחי הנגבי: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה המסדרת.

צחי הנגבי: על סדר יומה: ערעורים על החלטות נשיאות הכנסת בעניין נושאים דחופים לסדר היום.

צחי הנגבי: כיוון שיש חברים רבים שהם חדשים בפורום הזה, אני אבקש מארבל להסביר לנו מה המוסד שנקרא ערעורים על נושאים דחופים לסדר היום.

<ארבל אסטרחן: אתם מכירים את המכשיר הפרלמנטרי של הצעה לסדר.

<ארבל אסטרחן: לצידו יש מכשיר שנקרא הצעה דחופה לסדר יום.

<ארבל אסטרחן: המשמעות היא שחבר הכנסת מבקש שהצעתו תידון בכנסת באותו שבוע שבו היא הוגשה, והיא לא תרד מהמכסה שלו.

<ארבל אסטרחן: הדבר נתון להכרעה של נשיאות הכנסת.

<ארבל אסטרחן: נשיאות הכנסת, בהתכנסות השבועית שלה מידי יום שני, יכולה לבחור עד 5 נושאים שייחשבו כהצעות דחופות לסדר היום, יידונו באותו שבוע, מבלי שזה ירד מהמכסה של חבר הכנסת.

<ארבל אסטרחן: חבר הכנסת יוכל להציג את זה במסגרת של 3 דקות.

מיכל בירן: למה קשורה המכסה?

<ארבל אסטרחן: הצעה רגילה לסדר שנדונה באותו שבוע יורדת לך מהמכסה, בעוד שהצעה דחופה לא יורדת.

<ארבל אסטרחן: תקנון הכנסת מאפשר לחבר כנסת שהנשיאות לא אישרה את הצעתו - - כל שבוע מונחות בפני הנשיאות הצעות רבות.

<ארבל אסטרחן: כל חבר כנסת יכול להציע הצעה אחת לסדר בשבוע.

<ארבל אסטרחן: יש הצעות רבות.

<ארבל אסטרחן: חבר כנסת שהנשיאות לא אישרה את הצעתו, כאשר הנשיאות מוגבלת ב-5 נושאים, יכול לערער בפני ועדת הכנסת.

<ארבל אסטרחן: כבר מזמן הוועדה לא דנה בערעורים.

<ארבל אסטרחן: לדעתי, בשתי הכנסות הקודמות זה לא קרה, או לא קרה כמעט.

<ארבל אסטרחן: עכשיו יש שתי בקשות, וזה בסדר גמור.

<ארבל אסטרחן: הערעור לוועדת הכנסת חייב להיות מוגש ביום שבו החליטה הנשיאות, כלומר ביום שני.

<ארבל אסטרחן: כתוב שוועדת הכנסת תדון בעניין בישיבתה הקרובה, שזה מה שקורה עכשיו.

איתן כבל: עד איזו שעה ביום?

איתן כבל: יש הגבלה?

<ארבל אסטרחן: כתוב שזה יהיה בו ביום.

צחי הנגבי: על פי חוק הפרשנות זה עד 24:00 בלילה, אבל לא נמצאים בדרך כלל - -

איתן כבל: ברור.

<ארבל אסטרחן: אם ועדת הכנסת מקבלת את הערעור, רואים את ההצעה כאילו היא אושרה.

<ארבל אסטרחן: יש כאן הוראה מיוחדת בתקנון שאומרת שאם חבר כנסת מערער בישיבת ועדת הכנסת, רואים אותו כמי שלא הגיש ערעור, אלא אם נקבע שנבצר ממנו מסיבה רפואית וכו'.

<ארבל אסטרחן: עוד הוראה מיוחדת רק לעניין הזה אומרת שחבר הכנסת המערער לא ישתתף בהצבעה גם אם הוא חבר בוועדה.

<ארבל אסטרחן: זה קיים רק כאן.

<ארבל אסטרחן: הוראה אחרונה בעניין הזה אומרת שאם כמה חברי כנסת הגישו ערעורים על נושא אחד כי אין בעיה שמלכתחילה יגישו חברי כנסת שונים מסיעות שונות הצעה בנושא אחד, הוועדה תקיים הצבעה אחת, וזה יחול על כל הערעורים.

<ארבל אסטרחן: זה לא יחול על מי שלא ערער והגיש הצעה באותו נושא, אבל על כל מי שערער החלטת ועדת הכנסת תחול על כולם.

צחי הנגבי: אני מודה לכולם.

צחי הנגבי: הנוכחות היא מאוד מאוד רחבה וגדולה.

צחי הנגבי: לפחות בהיסטוריה הקצרה שלי בוועדה שהייתי שנה ומשהו, וגם בקדנציה הקודמת שארכה יותר זמן, לא הוגשו ערעורים על החלטות נשיאות בהקשר הזה, מן הטעם שההחלטות האלו בנשיאות.

צחי הנגבי: ירדנה יושבת שם דרך קבע.

דב חנין: מן הטעם שהיינו מרוצים מהנשיאות.

צחי הנגבי: בדיוק.

צחי הנגבי: ההחלטות שם משקפות קונצנזוס רחב.

צחי הנגבי: גם שם אני לא זוכר ויכוחים קשים.

צחי הנגבי: התקנון בעניין הזה התייחס גם לאפשרות הזאת, ואכן היא כרגע להכרעתנו.

צחי הנגבי: אני אבקש מחברת הכנסת יעל גרמן או מחברת הכנסת מרב מיכאלי, אחת משתי המערערות בנושא הראשון, להציג את הערעור בקצרה.

צחי הנגבי: אנחנו לא נעשה פה דיונים מעמיקים, כי זה נושא מאוד פרוצדוראלי.

יעל גרמן: ההצעה לסדר הדחופה מדברת על כך שביום שישי האחרון התפרסמה כתבה והתפרסמו ידיעות מאוד מאוד מדאיגות על להט"בפוביה, שזה למעשה שנאה ופחד מפני הקהילה הלהט"בית שכוללת הומוסקסואלים, לסביות, בי וטרנסג'נדרים.

יעל גרמן: זה מתבטא בכך שרופאים מתבטאים בצורה לא ראויה, נותנים טיפול לא ראוי, לפעמים אפילו מונעים טיפול מחלק מחברי הקהילה.

יעל גרמן: הכתבה הייתה מאוד מאוד מדאיגה.

יעל גרמן: הסיבה שביקשנו, גם מרב וגם אני, הצעה דחופה לסדר, היא מפני שהשבוע בכל העולם וגם בארץ ציינו את יום ההבנ"ה.

יעל גרמן: יום ההבנ"ה זה היום הבינלאומי למלחמה בנושא הזה של הומופוביה, לסבופוביה - -

צחי הנגבי: זה הבנ"ה והבנה.

יעל גרמן: נכון, היום הבינלאומי ללהט"בפוביה.

יעל גרמן: אני חושבת שהנושא מאוד מאוד חשוב, מאוד מדאיג.

יעל גרמן: לא יעלה על הדעת שהאוכלוסייה הזאת - אנחנו יודעים שזה לפחות 10% מהאוכלוסייה, בין אם האנשים יוצאים מן הארון או לא יוצאים מהארון - שמזהה את עצמה כלסביות, הומוסקסואלים, ביסקסואלים או טרנסג'דרים, לא תרגיש נוח עם טיפול רפואי.

יעל גרמן: אני חושבת שדי בדברים האלה.

מרב מיכאלי: כמובן שחברתי צודקת, אבל צריך להגיד שמדובר בעניין שבסופו של דבר מגיע לחיים או מוות.

מרב מיכאלי: זה לא רק נוח עם טיפול בריאותי או עם התבטאות של רופא/רופאה.

מרב מיכאלי: מה שנחשף כאן הוא תופעה מדאיגה במובן של החיים עצמם.

מרב מיכאלי: מדובר על אנשים חולים שלא מקבלים טיפול.

צחי הנגבי: מרב, הדיון הוא רק אם ראוי לכלול את זה על סדר היום.

צחי הנגבי: אנחנו לא נכנסים עכשיו לתכנים.

מרב מיכאלי: זה בדיוק העניין, צריך להיכנס לתכנים.

צחי הנגבי: זה הוסבר על ידי יעל.

צחי הנגבי: תודה על התוספת.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתפרץ למה שאמרת.

איתן כבל: אני לא רוצה להיכנס לתוכן, שאני תומך בו, כי זה הוצג.

איתן כבל: אילו היינו בימים שבהם הכנסת קורסת והחשמל לא כבה כאן כיוון שכולם עובדים סביב השעון - - אנחנו מחפשים נושאים איך למלא את סדר יומנו.

איתן כבל: זה מעבר לעניין הערכי, העקרוני שאני תומך בו לחלוטין.

איתן כבל: נהפוך הוא, כל נושא שאפשר להביא אותו לסדר היום הוא חשוב, בוודאי בנושא כזה חשוב.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני ער לכך שבקדנציה הקודמת לא הגשנו ולא דנו בערעורים על החלטות הנשיאות, אבל בכל זאת אני פונה אליך, אדוני היושב-ראש, וגם לחברי הקואליציה, לאפשר ולאשר הפעם את שני הערעורים האלה מתוך הצטברות של שתי סיבות.

דב חנין: ללא ספק מדובר פה בשני נושאים שיש בהם ממד אמיתי של דחיפות.

דב חנין: לגבי הנושא הראשון יש גם שאלה של תאריך.

דב חנין: יש תאריך שבו היינו רוצים שהכנסת תתייחס לנושא ותביע את עמדתה, במיוחד שבדיוק באותם ימים קרו אותם אירועים שהיו העילה להצעה הדחופה של חברותיי.

דב חנין: זה הטעם האחד.

דב חנין: הטעם השני, בהמשך לדבריו של חבר הכנסת כבל, זה שביום רביעי אין לנו בכלל חקיקה פרטית, זה יום דליל, חסר.

דב חנין: אני חושב שזאת ההזדמנות לפנות לנשיאות על מנת שתשקול מחדש את ההחלטה, נוכח העובדה שיום רביעי הוא מאוד מאוד רזה בסדר היום שלו.

דב חנין: כולנו מעוניינים לייצר יותר דיונים ויותר נפח לפעילות, כאשר אולי הפעם באופן יוצא דופן להגיע לאיזו שהיא הסכמה.

צחי הנגבי: כשישבתי בנשיאות הנימוק המרכזי היה שבשבוע הזה ממילא לא יספיק להשיב על ההצעה הזאת סגן השר שייכנס לתפקידו מחר.

צחי הנגבי: בגלל רגישות הנושא וחשיבותו אני אציע לחבריי לאשר את הערעור.

צחי הנגבי: הדיון על כך לא יהיה השבוע, כי אתם רוצים שהשר ישיב.

צחי הנגבי: בשבוע הבא ישיב סגן השר ליצמן, שייכנס לתפקידו מחר.

צחי הנגבי: אני מאמין שהנושא הזה בהחלט יכול לשקף קונצנזוס.

צחי הנגבי: זה בשונה, ידידי דב, מהנושא השני שהנשיאות פסלה בגלל שהוא מאוד קנטרני, ותיכף נדון בו.

ינון מגל: אפשר מילה על מה מדובר למי שלא ראה בתקשורת?

יעל גרמן: אני פירטתי.

יעל גרמן: אני מוכנה גם לשלוח לך את המאמר.

יעל גרמן: מדובר על תופעות מאוד מאוד לא נעימות של להט"בפוביה, של יחס שונה של רופאים - -

צחי הנגבי: איפה פורסם הפרסום הזה?

יעל גרמן: ב"ישראל היום".

צחי הנגבי: מי בעד קבלת הערעור, ירים את ידו?

צחי הנגבי: מי נגד?

צחי הנגבי: מי נמנע?

צחי הנגבי: בעד – פה אחד

צחי הנגבי: נמנעים – אין

צחי הנגבי: מיקי, אתה רוצה להציג את הערעור השני?

מיקי לוי: הנושא הזה הוא קריטי לדמוקרטיה ולא סובל דיחוי.

מיקי לוי: מדובר בשינוי מהותי באופייה הדמוקרטי של מדינת ישראל.

מיקי לוי: תקשורת חופשית הינה אחת מאבני היסוד לשלטון דמוקרטי מהותי.

מיקי לוי: אדוני היושב ראש, יש פה חשש ממשי לפגיעה בעיקרון הזה.

מיקי לוי: יש דחיפות בלתי רגילה לדון בנושא לאור הצטברות האירועים בימים האחרונים, שמצביעים על ניסיונות השתלטות של ראש הממשלה על שוק התקשורת.

מיקי לוי: זה מהיום למחר.

מיקי לוי: זה לא סובל דיחוי.

מיקי לוי: לא משנה אם יש משרד התקשורת, יש שם שר, אין שם שר, ראש הממשלה עושה מה שהוא רוצה במחי יד אחת.

מיקי לוי: בשיחת טלפון אחת מפטרים את מנכ"ל המשרד.

מיקי לוי: אני לא דן על הסגנון, אני דן על המהות.

דוד ביטן: לפיד לא פיטר אצלו את מנכ"ל המשרד?

מיקי לוי: עזוב, זה עניין של סגנון.

יעקב מרגי: ראש הממשלה רצה להוכיח שיש תקשורת.

מיקי לוי: ראש הממשלה - -

יואל חסון: ראש הממשלה סך הכל בדק את קו התקשורת, אם הקו של בזק עובד.

מיקי לוי: אני לא מטיל דופי.

מיקי לוי: הנושא הזה דחוף, כי עצם השינויים המבניים שהובילו שם היו מביאים לנושא של מאבק ביוקר המחיה.

מיקי לוי: יש כאן הכנסה של סעיף דרקוני בהסכמים קואליציוניים, שמאפשר לראש ממשלה להעביר חוק בתקשורת שהוא רוצה בו, ולהטיל וטו על כל חוק שהוא אינו חפץ בו.

מיקי לוי: כאן הוא באמת מנסה לייצר כוח טלוויזיוני שינטרל את הטלוויזיות המסחריות.

יעקב מרגי: מיקי, לא הגזמתם שאמרת שזאת סכנה לדמוקרטיה?

מיקי לוי: אמרתי, לא שמעת, שזו ממש סכנה לדמוקרטיה.

מיקי לוי: אני רוצה לציין שאין הצעות חוק, הכנסת עוד לא החלה לפעול, לכן לאור חשיבות הנושא לא ברור לי מדוע לא מאפשרים אפילו לפנים משורת הדין הצעות לסדר כל כך חשובות ורלוונטיות לימים אלה, הרי אין לנו מה לעשות.

מיקי לוי: תנו לנו אפשרות לעבוד על העניין הזה.

יעקב מרגי: ממש סדאם חוסיין.

צחי הנגבי: זה שאין לנו מה לעשות לא אומר שצריכים לעשות דברים שנויים.

מיקי לוי: זה אחלה דבר.

עיסאווי פריג': אני לא הקשבתי לכל דבריו של מיקי, אבל לגבי מחציתם הייתה לנו שיחה מקדימה.

עיסאווי פריג': אני שואל את עצמי ותוהה על כל מה שקורה בתקשורת: מינויים דרך הטלפון, רפורמות, שר בלי תיק, רשות שידור קורסת.

עיסאווי פריג': אנחנו צריכים לדון אם להעלות סוגיה כזאת לסדר או לא?

עיסאווי פריג': זה דבר טריוויאלי שצריך להיות.

עיסאווי פריג': זה נושא שהוא על סדר היום.

עיסאווי פריג': זה נושא שכל המדינה מדברת בו.

צחי הנגבי: חבר הכנסת ביטן יסביר את התנגדות הקואליציה לעניין.

דוד ביטן: אני קודם כל רוצה להשיב לחבר הכנסת לוי.

דוד ביטן: התקשורת לא חופשית לא בגלל ראש הממשלה, אלא בגלל אדם שהוא לא חבר כנסת ולא שר.

דוד ביטן: זאת הסיבה שהיא לא חופשית.

דב חנין: כדאי לדון בזה.

תמר זנדברג: בגלל זה אתם מונעים דיון?

דוד ביטן: היא גם לא חופשית בגלל מי שיש לו דעה אחרת מהעיתונות שלצערי היא נגד הליכוד - -

מיקי לוי: אז בוא נדון בזה.

תמר זנדברג: אדרבה.

תמר זנדברג: בגלל זה למנוע דיון?

דוד ביטן: הסיבה שהוא פיטר אותו בטלפון היא לא הסיבה להצעה לסדר.

דוד ביטן: שר רשאי לפטר מנכ"ל.

דוד ביטן: גם אתם עשיתם את זה.

דוד ביטן: שר האוצר פיטר את דורון כהן שהיה מנכ"ל האוצר.

דוד ביטן: אחרי שבוע או שבועיים הוא פיטר אותו.

דוד ביטן: אין שום דחיפות בהצעה לסדר, כיוון שלא יקרה כלום - -

קארין אלהרר: הוא פיטר אותו כשהוא היה באמצע רפורמה?

דוד ביטן: אין שום דחיפות בהצעה.

דוד ביטן: גם אם הוא פוטר, לא יקרה שום דבר בשבוע, שבועיים הבאים שייצר איזו שהיא דחיפות להצעה לסדר.

עיסאווי פריג': מה זה מפריע לכם?

עיסאווי פריג': אתם פוחדים?

דוד ביטן: ההצעה שלכם תהיה רלוונטית בכל מקרה גם בעוד שבוע, גם בעוד שבועיים וגם בעוד חודש.

מיקי לוי: איננו מדברים על הפיטורים, אנחנו מדברים על המהות, על שלטון הדמוקרטיה.

דוד ביטן: הוא רק יום אחד שר התקשורת.

דוד ביטן: מה קרה?

צחי הנגבי: עוד יהיו הרבה דיונים בהרבה נושאים.

דוד ביטן: אין שום דחיפות.

תמר זנדברג: רוצים לקבור את הנושא בוועדת הכנסת.

תמר זנדברג: קיום דיון זה לא דבר - -

דוד ביטן: עוד לא ראיתם - -

צחי הנגבי: המסגרת של הדיון שלנו בכלל לא עוסקת בתכנים.

צחי הנגבי: אנחנו גולשים לזה שוב ושוב.

צחי הנגבי: הוועדה הזאת תעבוד לאורך קדנציה מלאה.

צחי הנגבי: היא צריכה לדעת את מסגרות הסמכות שלה.

צחי הנגבי: יש נשיאות.

צחי הנגבי: הנשיאות עסקה בתכנים.

צחי הנגבי: היא החליטה לגבי דחיפות או לא דחיפות.

צחי הנגבי: אנחנו מתבקשים כמעין פורום ערר לדון רק בסוגית הדחיפות.

צחי הנגבי: חבר הכנסת ביטן הדגיש את העניין הזה.

צחי הנגבי: אם זה יהיה בהצעה רגילה לסדר - -

תמר זנדברג: אני מעירה לעניין הפרוצדורה, לא לעניין המהות.

צחי הנגבי: על זה בדיוק היה כרגע הוויכוח.

קארין אלהרר: אדוני היושב, יש דחיפות.

צחי הנגבי: היו שני מציעים שהסבירו את הדחיפות.

צחי הנגבי: אני לא צריך תוספת.

צחי הנגבי: היה אדם אחד שהסביר למה אין דחיפות.

צחי הנגבי: אנחנו נעבור להצבעה.

תמר זנדברג: את אותו רחב לב שהפגנת רק לפני 5 דקות - -

צחי הנגבי: זו לא שאלה של רוחב לב.

תמר זנדברג: עכשיו זה כמו מחטף.

צחי הנגבי: מי בעד הערעור?

צחי הנגבי: בעד – 11

צחי הנגבי: נמנעים – אין

צחי הנגבי: אני חושב שאם ההצעה הייתה מנוסחת במילים "מדיניות משרד התקשורת" או דברים מהסוג הזה, אז - -

קארין אלהרר: היא הייתה.

צחי הנגבי: לא.

צחי הנגבי: ההצעה הייתה מנוסחת: "ביטול ראיון במפתיע עם מני נפתלי, פיטורין בטלפון".

צחי הנגבי: זאת התרסה אופוזיציונית לגיטימית, אבל בעתיד תדעו שזה מפריע לאמץ - -

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, בוא נאמץ עם הקו שלך את הכותרת של סעיף ב'.

צחי הנגבי: הדיאלוג בינינו הוא לא דיאלוג פרטי.

צחי הנגבי: הישיבה נעולה.