הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 65, 2014-02-18 09:30

עליזה לביא: יום שלישי, י"ח באדר א' התשע"ד, ה-18 בפברואר 2014, ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, דיון בהצעת חוק משפחות חד הוריות (תיקון מס' 4) (החלפת מונח), התשע"ד-2014, של חבר הכנסת מאיר שטרית, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

עליזה לביא: אתה רוצה לפתוח?

מאיר שטרית: כן.

מאיר שטרית: אני מקווה שנסיים היום את הדיון ונביא את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.

מאיר שטרית: זה חוק שמבחינתו הבסיסית נועד ליצור תחושה שאין דבר כזה הורה יחיד אלא יש זוג הורים.

מאיר שטרית: ההגדרה הורה יחיד מעיינת את הבעל, כאילו הוא מת ולא קיים.

מאיר שטרית: לכן כל הרעיון של שינוי בסמנטיקה מתחיל מזה שהרעיון הוא שלילד יש אבא וגם אם הוא גרוש, הוא עדיין אבא שלו ועדיין יש לו עניין בילד הזה והוא רוצה לדעת מה קורה אתו.

מאיר שטרית: זה לא נכנס לחוק הזה, אבל בעיקרון העובדה שיש אבא היא עובדה מאוד חשובה גם לילד וגם לאבא עצמו.

מאיר שטרית: בכנסת שעברה העברנו חוק לגבי העברת מידע על ילדים וגם הוא עבר בוועדה הזאת.

מאיר שטרית: זה חוק שבאמת יעבירו את כל המידע הנוגע לילד לאבא שלו כי היום לצערי נוצר מצב שההורים לא יודעים על הילדים שלהם.

מאיר שטרית: עד החוק שלי לא ידעו כלום ואם האימא רצתה לטרטר את הבעל – ולצערי משתמשים בזה – לא היו מודיעים לו דבר על הילד.

מאיר שטרית: יש לו מסיבה בבית ספר, הוא רוצה לדעת שיש לו מסיבה והוא רוצה לבוא אליה.

מאיר שטרית: הוא רוצה לדעת אם יש לו אירוע.

מאיר שטרית: אם הוא עובר לגור במקום אחר, הוא צריך לדעת.

מאיר שטרית: החוק שלי בזמנו ניסה ליצור מצב שחייבים להעביר את האינפורמציה באופן אוטומטי לשני ההורים ולא משנה אצל מי הילד, אם הוא אצל האבא או אצל האימא.

מאיר שטרית: אם הילד אצל האימא, יעבירו לאבא, ואם הוא אצל האבא, יעבירו לאימא כי לדעתי יש עניין לכולם ששני ההורים יהיו אחראים לגידולו של הילד.

עליזה לביא: אני לא חושבת שזאת הבעיה.

עליזה לביא: כשאתה מוסר כתובות לבתי הספר ולכל הגופים הרשמיים, כל הסוגיות האלה שעולות וחוזרות – אני עכשיו חוזרת מדיון שהיה בנושא של מקלטים לנשים מוכות וההצעה שנאפשר גם לילדים מתבגרים להיכנס אליהם – שוב ושוב הכול על האימא.

עליזה לביא: כלומר, הדיון שלנו הוא לא רק עניין סמנטי אלא הוא תוצר של המציאות.

מאיר שטרית: את לא חושבת שצריך להעביר מידע אוטומטי לשני ההורים?

עליזה לביא: בוודאי שכן.

מאיר שטרית: הממשלה דווקא הכשילה את העניין ולא נותנים להעביר את זה למוסדות חינוך.

עליזה לביא: דווקא בגלל שאני מאוד מעריכה אותך, השימושים שלך במושג של האימא שמטרטרת את האבא, אני לא מסכימה.

מאיר שטרית: יש כאלה.

מאיר שטרית: לא כולן.

עליזה לביא: אבל יש גם הרבה אבות שמתעללים.

מאיר שטרית: ודאי.

מאיר שטרית: המטרה של החקיקה היא למנוע טרטורים.

עליזה לביא: אנחנו מדברים על משפחות שהורים לא הצליחו ליישב את ההדורים ביניהם.

מאיר שטרית: יש סכסוך.

עליזה לביא: יש סכסוך.

עליזה לביא: במקומות בהם יש סכסוך, השאלה איפה המקום שלנו כמחוקק.

מאיר שטרית: האינטרס של הילד.

עליזה לביא: נכון.

מאיר שטרית: זאת הגישה שלי.

מאיר שטרית: לא משנה אם יש סכסוך או אין סכסוך, שני ההורים צריכים לדעת מה קורה עם הילדים.

עליזה לביא: נכון.

מאיר שטרית: הממשלה הכשילה את הצעת החוק כמו שרציתי שתעבור והיא עברה רק חלקית.

מאיר שטרית: למשל מוסדות חינוך לא חייבים.

מאיר שטרית: הרעיון שלי היה שרשם התושבות – כלומר, משרד הפנים – ייתן אינפורמציה.

מאיר שטרית: עת הייתי שר הפנים ומישהו היה פונה אלי בעניין הזה, על המקום הייתי מאשר.

מאיר שטרית: לא הייתי שואל אף אחד אלא הייתי עושה תקנה שמאשרת אוטומטית העברת האינפורמציה.

מאיר שטרית: אין שום סיבה שההורה ילך לבית הספר וייתנו לו את הכתובת.

עליזה לביא: היום זוג הורים מבקש ממנהל בית הספר או ממזכירות בית הספר.

מאיר שטרית: הוא צריך ללכת לבית הספר ולשאול, אם הוא יודע היכן הילד.

עליזה לביא: יש בעיה במקרה שזוג הורים פרודים מגיע לבית ספר ומבקש לקבל מידע לשתי כתובות?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: אם הולכים לבית הספר ומבקשים, שני ההורים באים ומבקשים לקבל, ישלחו להם, אבל אם ההורה לא יודע היכן הילד שלו, הוא לא יכול לעשות את זה.

מאיר שטרית: ברגע שיש זוג הורים גרושים, ברגע שיש גירושין בבית משפט, רשם האוכלוסין יודע, הוא מקבל הודעה, משרד הפנים מקבל הודעה שהם גרושים, ולמה לא יכתוב הודעה אוטומטית שכל הדואר שמגיע לגבי הילד הזה יעבור לשני ההורים?

עליזה לביא: כנראה יש הסכמים.

מאיר שטרית: הטענה של משרד המשפטים הייתה יש מקרים בהם אין אפוטרופסות.

מאיר שטרית: שאלתי בדיון שהתקיים כמה מקרים כאלה יש בשנה ואמרו לי שבחמש השנים האחרונות היו חמישה מקרים.

מאיר שטרית: אני אומר שגם את זה אפשר לפתור.

מאיר שטרית: אפשר להורות לבתי משפט בחוק שכל הודעה כזאת תימסר לרשם האוכלוסין, כך שברגע שיש הודעה שלמישהו אסור להיות אפוטרופוס, הוא לא יקבל את המידע.

מאיר שטרית: גם את זה אפשר לפתור טכנית, אבל לצערי זה לא צלח.

מאיר שטרית: בעניין הזה הרבה תודות ליוזמות של גיא רווה שעומד בראש עמותת הורות משותפת.

עליזה לביא: אנחנו מקבלים מגיא הרבה מאוד מיילים.

עליזה לביא: הוא מאוד מאוד חרוץ.

מאיר שטרית: האמת היא שלי לא מפריע שיהיה הורה עצמאי.

מאיר שטרית: אם אתם חושבים שצריך לשנות, קיבלתי את הנייר של היועצת המשפטית, זה דבר אחר.

מאיר שטרית: מה שתחליטו, עלי מקובל.

עליזה לביא: תעשי לנו סדר ותציגי לנו את הנושא.

ענת מימון: הצעת החוק מבקשת להחליף מונח, בין המונח שמשתמשים בו היום בחוק משפחות חד הוריו, שזה הורה יחיד, מתוך הטענה שאין התאמה מלאה בין המשמעות הלשונית.

מאיר שטרית: שכחתי לומר משפט אחד לעליזה, שאני מנסה לסדר את העניין הזה של החקיקה הקודמת של העברת האינפורמציה על ילדים באמצעות תקנות, כי החוק הסמיך את שר הפנים להוסיף לתוספת את משרד החינוך.

מאיר שטרית: פניתי במכתב לשר הפנים וביקשתי ממנו שיוסיף לתוספת על פי סמכותו, כך שלא צריך אישור אלא להביא תקנה לוועדה.

מאיר שטרית: ביקשתי שיביא תקנה כדי שתינתן הסמכות הזאת גם למשרד החינוך.

עליזה לביא: הנושא הזה הוא נושא מורכב.

עליזה לביא: אני מלווה שתי נשים שכל הזמן פוחדות שבני הזוג שלהן ידעו היכן הילדים שלהם, אבל זה לא עכשיו הנושא.

ענת מימון: אמרנו שיש איזשהו חוסר התאמה בין המשמעות הלשונית של הורה יחיד חד הורי לבין קשת המצבים שהמונח הזה אמור לתאר.

ענת מימון: חוק משפחות חד הוריות מגדיר הורה יחיד כתושב ישראל שבאחזקתו ילד ויש כמה מצבים – או שהוא לא נשוי ואין לו בן זוג או שהוא נשוי ומתקיים אחד מהמצבים המנויים בחוק שאלה מצבים של חיים בנפרד, נמצאים בהליכים גירושין, מישהי שהיא עגונה מישהי שחיה בנפרד והגיעה למקלט לנשים מוכות לתקופה מסוימת וגם איזשהו מצב של עולה חדש שבן זוגו לא עלה לארץ.

ענת מימון: כלומר, בתוך המושג הזה חד הורי, הורה יחיד, יש המון מצבים שבחלקם יש הורה נוסף בתמונה, כאשר אנחנו מדברים על מצב של בני זוג שהם גרושים או פרודים, ויש מצבים בהם אין הורה נוסף.

ענת מימון: בדיון הקודם עלתה השאלה איך צריך להסתכל על הסיטואציה, אם דרך נקודת המבט של הילד, כמה הורים יש לו, ואנחנו בודקים את התא המשפחתי הבודד ומי שעומד בראש התא הזה.

ענת מימון: ההצעה הטרומית המקורית ביקשה לשנות את המונח מהורה יחיד להורה בנפרד, לגבי כל המצבים.

ענת מימון: במהלך ההכנה לקריאה הראשונה, ועוד בטרם הדיון בוועדה, עלתה האפשרות להבחין בין שתי קבוצות, לקבוע שיש הורה בנפרד שאלה מצבים בהם לילד יש הורה נוסף שהוא אפוטרופוס והוא ידוע ופרטיו ידועים, לבין הורה יחידני שזה במצבים בהם באמת אין הורה נוסף בתמונה.

ענת מימון: במהלך הדיון התברר שיכולה להיות בעיה בהפרדה הזאת לשתי קבוצות כי לא תמיד זה ברור והאפוטרופסות לא תמיד מהווה מבחן ברור לקיום של ההורה הנוסף, וגם החשש הוא שזה אולי יכול לפגוע בזכויות המהותיות שניתנות מכוח החוק.

ענת מימון: לכן במהלך הדיון הוחלט שהמונח יוחלף כמו שהוא ביחס לכלל המצבים.

ענת מימון: המונח שהוצע במהלך הדיון והועלה בנוסח לקריאה ראשונה הוא הורה עצמאי כאשר הכוונה להורה שחי בעצמאות מההורה האחר.

ענת מימון: לאחר הדיון קיבלנו כל מיני תגובות לגבי המונח הזה, כמו ביחס ליתר המונחים.

ענת מימון: כלומר, קשה למצוא משהו שכולם מסכימים עליו.

עליזה לביא: אגב, פנינו לחברי כנסת ולא קיבלנו הצעות.

ענת מימון: נכון.

ענת מימון: לא קיבלנו הצעות.

מאיר שטרית: ההצעה של הורה עצמאי הייתה של משרד המשפטים.

ענת מימון: נכון.

ורד פאר סויד: יש קונוטציה של בעל עסק עצמאי בציבור.

מאיר שטרית: נכון, אבל זה לא כך.

מאיר שטרית: ברגע שיוחלף המונח, יתרגלו לזה.

מאיר שטרית: גם את המונח הורה יחיד המציאו.

מאיר שטרית: ברגע שנכתוב את המונח, יתרגלו אליו.

ענת מימון: הטענות שעלו היו שהורה עצמאי משליך כביכול על הורה שחי עם עוד הורה בבית והם לכאורה לא עצמאיים והמונח עצמאי משמש בחקיקה ובכלל בעולם שלנו למשהו אחר.

ורד פאר סויד: זה אומר שהורה נשוי הוא לא עצמאי.

גיא רוה: הורה נשוי, יש שניים והם תלויים אחד בשני.

ענת מימון: הוא לא מתנהל באופן עצמאי מההורה האחר.

ענת מימון: מסתבר שהאקדמיה ללשון עברית הקימה ועדה למינוח מקצועי למונחי המשפחה ובוועדה הזאת באמת דנים בכלל המונחים בכל הנושא הזה של התא המשפחתי וזה לא רק הנושא של משק חד הורי אלא עלו שם כל המונחים.

ענת מימון: הוועדה עוד לא סיימה את עבודתה.

ענת מימון: היא אמורה לפרסם בחודשים הקרובים את המלצותיה ולהביא אותן לאישור האקדמיה, אבל היא פרסמה בשלב זה המלצות כלליות וביחס למשק בית חד הורי היא אמרה שזה יכול להחליף את המונח הזה של משפחות יחידניות וגם משפחות בראשן עומד הורה גרוש או אלמן.

ענת מימון: בגלל הקונוטציה של חד הורי, שמלכתחילה זה מונח אותו אנחנו באים להחליף, חשבנו על משק בית בראשו הורה אחד, הורה שעומד במשק בית בראשו הורה אחד.

ענת מימון: כלומר, יש לנו כרגע את ההצעה של הורה עצמאי ויש את המונח הזה שהוא מעט יותר ארוך של משק בית בראשו הורה אחד.

ענת מימון: אני אעיר שברור שהכוונה היא להחליף את המונח ביחס לאותו הורה שהילד נמצא באחזקתו.

ענת מימון: כלומר, בדיון עלה החשש שזה ירחיק את הזכויות ושני ההורים ייקראו הורה עצמאי אבל לא זאת הכוונה.

מאיר שטרית: אולי אפשר לכתוב רק הורה אחד.

ענת מימון: אני מציעה שנפתח את זה לדיון.

ענת מימון: אלה ההצעות שעומדות כרגע על השולחן.

עליזה לביא: פרץ סגל, בבקשה.

פרץ סגל: אני חושב שהמונח הורה עצמאי באמת מציין את העובדה שההורה חי באופן עצמאי מההורה השני בלי להטיל איזושהי קונוטציה שמשתמעת מזה שבנפרד, כי הנפרדות היא שהיית יחד ונפרדת אבל יכול להיות שהורים מראש בחרו לגדל את ילדם כל אחד באופן עצמאי בלי ה-יחד.

פרץ סגל: המונח עצמאי הוא מונח כולל ומכיל את כל המצבים, בין אם ההורה הוא אלמן, בין אם הוא גרוש, בין אם הוא פרוד.

פרץ סגל: הוא חי באופן עצמאי וכפי שאמרתי בפעם הקודמת זה שם שמעצים את ההורה כי הוא מעיד על כך שהוא מתנהל באופן עצמאי.

פרץ סגל: המונח שהוצע באקדמיה הוא בגדר טיוטה.

פרץ סגל: אני חבר באותה ועדה.

פרץ סגל: הוועדה לא סיימה את דיוניה וכל מה שהוועדה תעשה, היא תמליץ למליאת האקדמיה ללשון.

פרץ סגל: כלומר, אנחנו מחוקקים משהו שהאקדמיה עצמה עוד לא החליטה לגביו ולכן נראה לי שאנחנו מקדימים את המאוחר, כלומר, לפני שהאקדמיה נתנה את דעתה ואני מקווה שהאקדמיה לא תקבל את ההמלצה הזאת מכיוון שמדובר כאן בתואר ארוך מאוד שהקונוטציה היא כלכלית.

פרץ סגל: כולנו זוכרים בספר בראשית על מי נאמר שהוא בן משק, אליעזר עבד אברהם, ואני לא חושב שהקונוטציה הזאת היא זאת שצריכה להיות כאן כאשר מדובר בהורה שמגדל את ילדו.

פרץ סגל: אני חושב שאני נותן עזרה להורה שהוא בראש משק בית, זה לא מבטא את המשמעות שמדובר כאן באמת ביחסי הורות כאשר אני רוצה לתמוך בהורה כדי לסייע לו לגדל את ילדו.

פרץ סגל: לא מדובר כאן במשק בית אלא מדובר בקשרי הורות.

פרץ סגל: לכן נראה לי המונח עצמאי הוא מונח טוב.

פרץ סגל: אם יש כאלה שחוששים ממס הכנסה שיחשבו שהורה עצמאי, פירושו של דבר הורה שהוא עצמאי מבחינת מס הכנסה, אני חושב שזה לא נכון.

פרץ סגל: המונח, כפי שאמר חבר הכנסת שטרית, נמצא בשימוש רווח בשפה, כמו שעד היום המונח משפחות חד הוריות – בין אם הקונטקסט הוא אמיתי ובין אם הוא לא אמיתי – הפך להיות רווח בגלל החוק.

פרץ סגל: כך גם יקרה לעניין הזה.

פרץ סגל: אמרתי, אם רוצים לחפש מילה נרדפת כי המילה עצמאי מפריעה, מילה נרדפת שמצאתי היא עצמוני.

עליזה לביא: לא.

עליזה לביא: הנשמה עצמונית.

עליזה לביא: בשום פנים לא.

פרץ סגל: על כל פנים, מהמילים הנרדפות לא מצאתי.

פרץ סגל: גם בלעז המילה הזאת מופיעה כמילה נרדפת לעצמאות.

פרץ סגל: אני מעדיף את המונח הורה עצמאי שאני חושב שהוא בסך הכול מכבד את אותו הורה.

פרץ סגל: תודה.

עליזה לביא: תודה.

מאיר שטרית: במחשבה שנייה, אני חושב שפרץ סגל צודק.

מאיר שטרית: צריך לחזור למונח עצמאי.

מאיר שטרית: זאת החלטה נכונה אותה קיבלתי והייתה ההצעה שעלתה בוועדה.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך להישאר אתה.

מאיר שטרית: יתרגלו מהר מאוד שזה הדבר.

מאיר שטרית: גיא רוה, הורות משותפת.

גיא רוה: אחת המטרות העיקריות של העמותה שלנו היא לנסות לקדם שינוי חברתי.

גיא רוה: לגבי הצעת החוק, אני מאמין שלגבי ההגדרה הורה עצמאי, אחרי יום, יומיים, שבוע, אנשים יבינו על מה מדובר ולא תהיה בעיה שהעלו בקשר לשכירים ועצמאים.

גיא רוה: המונח הורה עצמאי הרבה יותר משקף את המציאות, ושנית, בראייה לטווח ארוך הוא זה שיביא לשינוי החברתי בתחום הזה.

גיא רוה: כלומר, אחרי שיתרגלו ונעבור את הקושי הראשוני, אנשים כבר יבינו מה המושג הזה וכל אחד ייקרא הורה עצמאי בגאווה.

גיא רוה: השם השני הוא לא עושה את זה והוא ארוך מדי, והוא לא גורם לשינוי חברתי כי אף אחד לא יישם משהו שהוא כל כך ארוך.

גיא רוה: אנחנו מעדיפים להישאר עם ההצעה של משרד המשפטים ולומר הורה עצמאי.

ורד פאר סויד: הרשות לקידום מעמד האישה מסתייגת מהנושא.

ורד פאר סויד: אני קודם כל רוצה להתחיל ולומר שהקונוטציה של אליעזר היא לא רעה.

ורד פאר סויד: אליעזר הוא האיש שהביא את האישה הפמיניסטית הראשונה למקרא.

ורד פאר סויד: רבקה היא מודל עבורנו והיא האישה שקבעה גם את דיני הירושה ואודות לה אנחנו יושבים כאן.

ורד פאר סויד: אני מאוד מעריכה גם את חבר הכנסת מאיר שטרית וגם את העבודה של הורות משותפת, אבל בדיוק כאן אנחנו חוטאים להורות המשותפת כי אני חושבת שהסמנטיקה יוצרת מציאות.

ורד פאר סויד: אם אנחנו מדברים על עצמאי, אין כאן את המקום.

ורד פאר סויד: אני חושבת שיש עם זה הרבה מאוד בעיות בכל הקונוטציה של עצמאי.

ורד פאר סויד: הרי החוק של משפחות חד הוריות בין השאר בא גם להסדיר להן הטבות.

גיא רוה: זה לא פוגע בהטבות.

ורד פאר סויד: אבל כשאנחנו נגיע לדיון על שולחן המועצה לדוגמה הטבות בארנונה ונבוא עם קונוטציה של הטבות למשפחה של הורה עצמאי, זה לא נשמע כמו המציאות כי המציאות היא באמת שבראש המשפחה עומדת אישה או עומד גבר אחד או אחת.

ורד פאר סויד: אני מבינה את הרציונל של לעדכן את ההורה השני היכן נמצא הילד בבית ספר ואני מסכימה אתו והוא לגיטימי, אבל אני לא מבינה את הרציונל, מה יש לנו נגד המילה חד הורי.

ורד פאר סויד: למה היא מאיימת עלינו?

ורד פאר סויד: אני חושבת שהיא מתארת מציאות אמיתית.

ורד פאר סויד: יש אבות שחיים עם ילדים לבד ובעידן המודרני יותר ויותר אבות, אני מאמינה, ייקחו את החלק באחריות ההורית.

ורד פאר סויד: לכן לקרוא לזה עצמאי או עצמוני, אני מנסה להבין קודם כל מה עומד מאחורי התוכן הזה.

ורד פאר סויד: בסופו של דבר אלה שעומדים בראש המשפחות – וכרגע אני עוד לא מתייחסת למגדר – הם אנשים שיכולת ההשתכרות שלהם נמוכה יותר, יש להם פחות זמן לעשות שעות נוספות והמטרה שלנו היא להיטיב עם האוכלוסייה.

מאיר שטרית: אם ידעו שהורה יחיד הוא הורה עצמאי, הוא יקבל את אותן הטבות.

מאיר שטרית: השם לא משנה.

ורד פאר סויד: בוא נחשוב אפילו שהורה צריך לתת הסדרי ראיית ילדים, האבא החד הורי צריך לתת להסדרי ראיית ילדים פעם בשבוע.

ורד פאר סויד: מה הרעיון בעצמאי?

מאיר שטרית: אני אסביר לך.

מאיר שטרית: הרעיון בחוק הוא ליצור מצב שהאבא לא מת.

ורד פאר סויד: חס וחלילה.

מאיר שטרית: זאת בדיוק הבעיה.

מאיר שטרית: ההורים שהם גרושים, מרגישים – לא משנה אם זה גבר או אישה – שכאשר אומרים הורה יחיד, פירושו שהשני לא קיים.

מאיר שטרית: הוא מעיין את ההורה השני.

מאיר שטרית: אנחנו רוצים ליצור מצב שההורה השני קיים, שיש לו אבא או יש לו אימא ולא מדובר בהורה יחיד ואין לו אבא או אימא.

מאיר שטרית: מתי באמת יש הורה יחיד?

מאיר שטרית: הורה יחיד הוא מישהו שנמצא במצב שאין לו אבא או אין לו אימא, שהאבא נפטר, ואז הוא הורה יחיד.

מאיר שטרית: האלטרנטיבה האחרת היא לא הורה יחיד כי באמת יש לו שני הורים.

מאיר שטרית: רצוי שגם הילד ידע שיש לו שני הורים וגם ההורה ידע שהוא קיים.

מאיר שטרית: זאת המטרה של העמותה שפנתה אלי בעניין הזה ולכן הכנתי את החוק.

מאיר שטרית: כל הרעיון היה לשנות את המונח כי המונח פוגע ברגשות של הרבה מאוד אנשים שאומרים שהם קיימים.

ורד פאר סויד: לדעתי צריך להמתין עם מונח נכון.

ורד פאר סויד: אם רוצים מחר להרחיב הטבות שאותם אבות או אימהות יהיו זכאים למימון לימודים לילדים, איך זה נשמע הורה עצמאי?

מאיר שטרית: כן.

מאיר שטרית: למה לא? הורה עצמאי, מגיעות לו הטבות.

מאיר שטרית: למה לא? יתרגלו שהורה עצמאי, פירושו הורה יחיד.

מאיר שטרית: זאת המשמעות.

מאיר שטרית: אנחנו משנים את המונח ולא פוגעים בהטבות אלא להיפך, זה יחול על כולם.

מאיר שטרית: לא פוגעים בהטבה כלשהי אלא שבמקום הוא ייקרא הורה יחיד, הוא ייקרא הורה עצמאי.

מאיר שטרית: את חושבת שעצמאים לא מקבלים הטבות?

מאיר שטרית: לצערי העצמאים מקבלים את ההטבות הגדולות ביותר במדינה.

מאיר שטרית: ארבעים מיליארד שקלים לשנה מקבלים עצמאים.

עליזה לביא: חבר הכנסת שטרית, יש אפשרות נוספת והיא לחכות לטיוטה של האקדמיה.

גיא רוה: חברת הכנסת בעצמה אמרה בישיבה הקודמת שאם פונים לאקדמיה ממתינים חמש שנים.

עליזה לביא: אני לא אמרתי חמש שנים.

עליזה לביא: נפתח תהליך.

ענת מימון: זה עניין של חודשים.

עליזה לביא: נתתי את הדוגמה של המילה מגדר.

מאיר שטרית: למה לחכות לאקדמיה?

ענת מימון: שלא ייווצר מצב שהאקדמיה תמליץ משהו ואתה מתכוון למשהו אחר.

מאיר שטרית: אז מה אם האקדמיה תמליץ?

מאיר שטרית: אנחנו חייבים לקבל?

מאיר שטרית: לא חייבים.

ענת מימון: אבל עדיף שיהיה מונח אחד.

מאיר שטרית: האקדמיה, כבודה במקומה מונח, שיעזבו אותנו, אנחנו לא עובדים אצלה.

מאיר שטרית: הכנסת מחוקקת לבד.

מאיר שטרית: האקדמיה, שתעשה מה שהיא רוצה.

מאיר שטרית: תמליץ בפנינו ואנחנו נשקול.

מאיר שטרית: אם האקדמיה תבוא עם איזו המצאה חדשה, אני אגיש את החוק מחדש ואבקש לשנות את המונח.

מאיר שטרית: אני מציע לאשר הורה עצמאי ואם האקדמיה תבוא עם איזו המלצה חדשה שנאהב אותה, נגיש את החוק מחדש.

עליזה לביא: נשמע את עורכת הדין מאירה בסוק מנעמ"ת.

מאירה בסוק: אני רוצה להצטרף לדבריה של חברת הכנסת לביא.

מאירה בסוק: אולי פשוט לחכות.

מאיר שטרית: לא, אני לא רוצה לחכות.

מאיר שטרית: זה מצחיק.

מאיר שטרית: על החוק הזה אני כבר יושב ארבע ישיבות.

מאיר שטרית: זה באמת לא לעניין.

מאיר שטרית: אני לא רוצה לחכות לאקדמיה.

מאיר שטרית: אני לא עובד אצל האקדמיה, עם כל הכבוד.

מאיר שטרית: אנחנו עושים חוקים כל יום עם מאות מונחים ומי שואל את האקדמיה?

מאירה בסוק: חיכינו כל כך הרבה, נחכה עוד קצת.

מאיר שטרית: אין לי סיבה לחכות.

עליזה לביא: העניין הוא שיש כאן תחושת אי נוחות.

מאיר שטרית: למה אי נוחות?

מאיר שטרית: זה הרעיון של החוק.

מאיר שטרית: החוק הוא לשנות את הסמנטיקה לגבי הורה יחיד.

מאיר שטרית: זה לא מוצא חן בעיני מישהו?

מאיר שטרית: בסדר, שלא ימצא חן בעיניו.

מאיר שטרית: אני לא חייב למצוא חן בעיני כולם.

עליזה לביא: זה לא עניין של לא מוצא חן.

עליזה לביא: זה עניין שיש כאן מושג שלא הצלחנו למצוא אותו עדיין.

עליזה לביא: הרבה פעמים בחיים יש לנו גם תחושות וגם ידיעה.

עליזה לביא: אני אתן לך דוגמה של המושג של הטרדה מינית ששנים לא ידעו להמשיג אותו, עד שבשנות ה-90 בארצות הברית קבעו.

מאיר שטרית: איך קוראים בארצות הברית להורה יחיד?

מאירה בסוק: One parent family.

מאירה בסוק: זה בדיוק אותו מושג שהוא מושג אוניברסלי.

עליזה לביא: אולי נבקש ממרכז המחקר מחקר על איך זה נקרא בעולם.

פרץ סגל: האקדמיה ללשון עברית קיבלה מקבילות מכל המקבילות בשפות השונות, כולל אנגלית.

פרץ סגל: השפות עמדו בפני הוועדה והוועדה לא הגיעה להמלצה מעבר להמלצה הזאת וגם היא במיעוט.

פרץ סגל: כלומר, זה לא שזאת המלצה שוועדת המשנה באופן גורף תמכה בה אלא ערב רב של הצעות.

פרץ סגל: בעניינים לשוניים קשה לפעמים לקלוע מראש למונח שבאמת ייקלט בציבור.

פרץ סגל: לכן מדובר כאן בהצעה מסוימת של ועדת המשנה.

פרץ סגל: זה לא היה פה אחד בוועדת המשנה אבל אני לא זוכר כמה קולות תמכו בהצעה.

פרץ סגל: אני לא יודע איך המליאה תתייחס לזה.

פרץ סגל: מתי זה יגיע אליה?

פרץ סגל: כבר כמעט שנה מאז חתמנו על ההמלצות ולא שמענו שהייתה איזושהי התקדמות בעניין הזה.

פרץ סגל: כפי שאמרתי, אני חושב שהמונח עצמאי הוא מונח שמעצים את ההורה.

פרץ סגל: מה יכול להיות יותר מכובד מזה שאנחנו אומרים לו שאנחנו מבינים שהוא בחר או בכורח הנסיבות בעצמאות ומכירים בעצמאות שלו ולכן תומכים בו?

עמליה שרייר: לדעתי אנחנו יכולים לקבוע דיון נוסף עדיין בתוך המושב הזה ואפשר לקבל נייר ממרכז המחקר.

פרץ סגל: בדיוני האקדמיה קיבלנו את כל השפות המודרניות וגם העתיקות.

מאיר שטרית: לא היה שום חידוש גדול.

גיא רוה: אנחנו כמובן פנינו לאקדמיה ללשון העברית, כמובן שהייתה תכתובת אבל לא ממש הגענו לתשובות.

גיא רוה: פנינו גם לבלשן מ"מעריב", רוברט רוזנטל, שגם הוא אמר – אחרי שהסברתי לו את החלטת היושבת ראש – שאין לו מונח אחר והמונח הורה עצמאי, כל עוד אין משהו אחר וזה מעצים את שני ההורים, זה מה שמקובל.

גיא רוה: אף פעם לא נמצא דעה אחת בקרב שלושה יהודים אבל ברגע שיעברו יום, יומיים, שלושה, שנה – המושג הזה מהווה פתח לשינוי חברתי.

גיא רוה: זה מעצים את שני ההורים, זה מושג קצר שאפשר לדבר אתו.

גיא רוה: כלומר, המושג שכתוב כאן – הורה במשק בית שבראשו הורה אחד – נגמר האוויר ואף אחד לא ישתמש בו, עם כל הכבוד.

מאיר שטרית: אישרנו את זה בקריאה ראשונה.

מאיר שטרית: הכנסת אישרה את זה בקריאה ראשונה.

מאיר שטרית: לא שמעתי התנגדות מאף אחד מחברי הכנסת.

עליזה לביא: זה נכון.

עליזה לביא: אני חייבת להצטרף לדבריך.

עליזה לביא: זה נכון.

עליזה לביא: העברנו שוב בקשה ולא קיבלנו תגובות.

מאיר שטרית: אם היה קם חבר כנסת ואומר שזה לא נראה לו, שזה יותר מדי, אבל לא, אף אחד לא התנגד, להפך, זה עבר בכנסת פה אחד.

מאיר שטרית: אני מציע לאמץ את המונח הזה.

מאיר שטרית: משרד המשפטים הציע אותו, אפילו לא אני, ואני קיבלתי את דעתו.

מאיר שטרית: אני מציע להמשיך עם זה.

מאיר שטרית: אני סומך על משרד המשפטים ועל פרץ.

עליזה לביא: אני רוצה לשמוע את עורכת הדין עמליה שרייר, בבקשה.

עמליה שרייר: אנחנו גם מבינות שהליך החקיקה הוא ארוך.

עמליה שרייר: פנינו גם לארגוני נשים ולחברות הכנסת ולא קיבלנו הצעות ישימות.

עמליה שרייר: קיבלנו הצעות שהן לא מתאימות שמשמרות את הסיטואציה הבעייתית.

עמליה שרייר: השאלה אם אנחנו כוועדה יכולים לתת למרכז המחקר ולתחום אותו בזמן, כך שהצעת החוק לא תידחה למושב הבא.

מאיר שטרית: אני לא צריך את מרכז המחקר.

מאיר שטרית: בעיני זה שם טוב.

מאיר שטרית: אני חושב שהתיקון הוא תיקון טוב ובעיני הוא בסדר גמור.

ורד פאר סויד: בסוגריים אפשר יהיה כל פעם לרשום הערה ליד השם החדש משפחה חד הורית כך שיהיה ברור על מה מדובר?

ענת מימון: בחקיקה?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: הרעיון הוא לשנות את המונח.

עליזה לביא: הם מדברים כאן על שינוי מציאות באמצעות המונח.

מאיר שטרית: אני לא חי באופן אישי את העניין הזה אבל יש המון הורים שחיים את זה ושמעתי הרבה תגובות מהם.

מאיר שטרית: ההורים, כאשר אומרים הורה יחיד, זה פוגע בהם, כאילו אותו הורה מת.

עליזה לביא: אני מאוד מבינה.

עליזה לביא: גיא, כאשר אתה דיברת עם הקרובים שלך על המושג הורה עצמאי, מה הייתה התגובה?

גיא רוה: בתחילת הדרך המושג שאנחנו קידמנו היה הורה בנפרד, שזה כמובן מייצג יותר נכון.

ענת מימון: אבל החלתם את זה גם על המצבים שאין הורה נוסף בתמונה.

גיא רוה: קיבלנו את העמדה הזאת ושינינו את המושג.

מאיר שטרית: קיבלתי את דעתכם ושיניתי.

גיא רוה: כאשר הצגתי את המונח הורה עצמאי, כמו כאן בישיבה אנשים לא כל כך הבינו על מה אני מדבר.

גיא רוה: היה להם קשה להתחבר למונח.

גיא רוה: רואה חשבון אמר עצמאי.

גיא רוה: כלומר, אנשים בהתחלה היה להם קשה אבל אחרי שהסברנו אנשים לאט לאט מבינים ותומכים בזה, חלק יותר מהר, לחלק ייקח יותר זמן אבל זה מתקדם וזה קורה.

גיא רוה: זה משהו שייקח לא יום ולא יומיים אבל זה יביא לשינוי, זה יביא לשינוי שפה, זה יביא לשינוי מציאות, כמו שאת שם הוועדה הזאת שינו ועשו את זה אמנם חלקית אבל שינו כדי להביע משהו.

גיא רוה: לא עשו את זה בצורה מושלמת, אבל עשו.

גיא רוה: כאן בחוק, אם היינו רוצים, היינו עושים הורה בנפרד וחד הוריות, אבל זה לא הולך ולכן הורה עצמאי זה מונח שמשרד המשפטים הציע והוא מונח שמעצים את ההורים, הוא מונח שמקדם שינוי חברתי וזה המונח הנכון.

גיא רוה: ייקח זמן להתרגל, נכון, אבל זה יקרה.

דנה נאור מנדאל: גם אנחנו כמובן בעד שוויון, שותפות ועצמאות והכול טוב ויפה.

דנה נאור מנדאל: אני לא רוצה לזלזל חס וחלילה בשם, השם של הסטטוס מאוד חשוב, אבל אני חושבת שהורה עצמאי – מה שאמרנו בפעם שעברה, בעינו עומד – יש בזה משהו של טעם לפגם במובן מסוים.

דנה נאור מנדאל: אין לי הצעה ולכן אני הולכת על דרך השלילה.

דנה נאור מנדאל: גם משק בית בראשו הורה אחד, זה לא משהו שיביא את השינוי החברתי המקווה וזה אפילו קצת בזבוז זמן חקיקתי במובן מסוים כי אף אחד לא ישתמש בזה וזאת סתם תהיה אות מתה.

דנה נאור מנדאל: אני נוטה לחשוב שיש אנשים שידועים יותר טוב מאתנו למצוא שמות לדברים, בין אם זאת האקדמיה או קופי-רייטרים, אנשים שזאת עבודתם - אנחנו עורכות דין שעסוקות בדברים אחרים – ולכן אולי אפשר להרחיב את מעגל ההתייעצות וכדי לא למסמס את ההצעה לקצוב מועד קצר.

גיא רוה: פנו כאן לכל העולם ואשתו.

דנה נאור מנדאל: פנו לחברי כנסת.

דנה נאור מנדאל: אני לא מזלזלת ביצירתיות של חברי הכנסת.

פרץ סגל: האקדמיה הפיצה את הטיוטה לתגובות הציבור במשך חצי שנה ולא קיבלה הצעות.

דנה נאור מנדאל: מאוד יכול להיות שלא פנו כי יש כאן בעיה אמיתית.

מאיר שטרית: המונח עצמאי הוא לא בהכרח מעיד רק על משהו עסקי.

מאיר שטרית: יש אנשים עצמאים וזה היופי שבדבר.

ענת מימון: גם כשיש הורה נוסף, אתה לא עצמאי בגידול הילד.

ענת מימון: כלומר, אתה כן תלוי בהורה הנוסף.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: זה הרעיון.

מאיר שטרית: אומרים הורה עצמאי וזה לא הורה שבן זוגו מת.

מאיר שטרית: הרעיון הוא להבדיל בין הורה כשבן זוגו מת לבין הורה שבן הזוג חי.

מאיר שטרית: כשאומרים הורה עצמאי, יודעים שיש לו בן זוג והוא לא מת.

ענת מימון: השינוי אמור לתאר גם מישהו שחלילה באמת בן זוגו נפטר.

ענת מימון: כלומר, הורה עצמאי יהיה עכשיו גם אלמן.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: גם הוא עצמאי.

מאיר שטרית: הוא יהיה הורה עצמאי.

ורד פאר סויד: יש לי פשרה.

ורד פאר סויד: אני אהיה מוכנה לשינוי השם אם ישנו את השם של אישה גרושה.

ורד פאר סויד: אני חושבת שיש בה הרבה יותר פוגענות בתהליך הגירוש.

פרץ סגל: אני הצעתי את זה.

ורד פאר סויד: גירושין, יציאה לעצמאות.

מאיר שטרית: את צודקת.

מאיר שטרית: אישה גרושה תיקרא עצמאית.

פרץ סגל: אני הצעתי לבטל את המונח גרושה וזה הופיע בתזכיר חוק ברית הזוגיות.

פרץ סגל: לצערי הרב בזמן החקיקה בכנסת בחרו לא לקבל את ההצעה הזאת.

פרץ סגל: רווק או בן זוג, אלה שני המונחים שכתבתי בתזכיר.

ורד פאר סויד: הנה ההזדמנות.

מאיר שטרית: אישה עצמאית, זה נהדר.

גיא רוה: הוועדה למעמד האישה מתנגדת למונח אישה עצמאית?

ענת מימון: אנחנו לא משנים את המונח לאישה עצמאית.

ענת מימון: שיה הברור.

ענת מימון: אנחנו מדברים בחוק ספציפי.

עליזה לביא: המושג אישה עצמאית הוא מושג הרבה יותר מכבד מאשר אישה גרושה.

מאיר שטרית: נכון.

ענת מימון: מה זה אומר על אישה נשואה?

קריאה: שהיא תלויה.

עליזה לביא: לא.

עליזה לביא: היא לא תלויה.

עליזה לביא: היא ממש לא תלויה.

עליזה לביא: אני חושבת שלקחנו את זה למקרה קיצון.

עליזה לביא: כיף להיות נשואה.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: עובדה, אני נשוי 36 שנים.

עליזה לביא: ואני עוד מעט שלושים שנים.

דנה נאור מנדאל: זה מעיד על הייחודיות שבכם אבל היום יש חלקים גדולים בחברה שלגביהם זה לא כך.

דנה נאור מנדאל: על אנשים נכפים נסיבות חיים.

מאיר שטרית: כשאני הייתי צעיר, כדי ללכת עם בחורה היה צריך להתחתן.

מאיר שטרית: היום הכול חופשי ובאמת אנשים לא ממהרים להתחתן.

מאיר שטרית: הם לא מוותרים על שום דבר כי אנשים עצמאים ומתחתנים בגיל מבוגר, לא מוכנים לוותר אחד לשני ולצערי לכן הנישואים מתפרקים בהרבה מאוד מקרים.

מאיר שטרית: חבל.

מאיר שטרית: אני חושב שזה לא נכון.

מאיר שטרית: אני חושב שכאשר מתחתנים, זה צריך להיות לחיים.

גיא רוה: משהו שלא קשור לנושא הזה אלא קשור לדברים שאמר בראשית הישיבה חבר הכנסת שטרית בנושא של מסירת מידע להורים.

גיא רוה: כיוון שאני הורה גרוש, ברשותך, הסיפור האישי שלי בקצרה כדי שתבינו על מה מדובר.

גיא רוה: קודם שאלת אם שני ההורים הולכים לבית הספר, האם הם לא מקבלים את המידע.

גיא רוה: התשובה היא שהאימא מקבלת באופן אוטומטי והיא לא צריכה לבקש, אבל אני צריך לרדוף אחרי בית הספר.

גיא רוה: הילד שלי היום הוא בכיתה ו' ובשנה הבאה הוא עולה לכיתה ז'.

גיא רוה: הוא ילד מחונן.

גיא רוה: זה אומר שאנחנו מקבלים הצעות מכמה בתי ספר בעיר בה הוא גר ולא משויכים ישר לבית ספר מסוים.

גיא רוה: את כל המידע הזה על הזמנות להכיר את בית הספר החדש או לעשות מבחנים למחוננים, המועד שלהם וכולי, אני לא מקבל.

גיא רוה: אני מכיר את הנושא כי אני קידמתי ויזמתי שני חוקים בנושא, השני עם חבר הכנסת שטרית ותודה לו.

גיא רוה: אני לא מקבל את המידע.

גיא רוה: אצלנו הימים הם חצי-חצי, או כמעט, והיחסים שלנו טובים, אבל היא צריכה לומר לי כי חצי מהימים הוא אצלי והיא רוצה שאני אבוא אתו לפגישות או היא צריכה שאני אלך אתו לאירוע ביום שלי, אבל אני לא מקבל תשובות.

גיא רוה: לשמחתי הוא עבר אבל הפעם הראשונה הייתה עכשיו בכיתה ו' שכעסתי והתקשרתי למשרד החינוך ולבית הספר שישלחו גם לי את התשובה אם הבן שלי עבר את מבחן המחוננים או לא.

גיא רוה: אחרי שזה הגיע למשרד החינוך, שלחו לי את המכתב ופעם ראשונה מאז הילד שלי נולד יכולתי לספר לו אני ולא האימא – התגרשנו כשהוא היה בן שנתיים – שהוא עבר משהו, שלבית של האבא התקבל מכתב לגביו, והוא הילד שלי.

גיא רוה: זה משרד החינוך ועכשיו לצערי לפני שנה הוא עבר תאונה, אז טופס 17 הגיע רק לאימא כאילו האבא לא קיים.

גיא רוה: זה פשוט לא יתואר.

עליזה לביא: אני חייבת לומר לך שפנינו בנושא למשרד החינוך ולא קיבלתי מענה.

עליזה לביא: אני לא מרוצה גם מזה שלא קיבלתי מענה – ואני אומרת את זה לפרוטוקול – כי אני לא רגילה לא לקבל מענה וגם אני לא מרוצה מהסוגיה עצמה שאני חושבת שצריך לתת עליה את הדעת, אבל לא עכשיו כאשר אנחנו לקראת סיום חקיקה.

עליזה לביא: אני אתגייס לנושא.

עליזה לביא: אני חושבת שזה לא יעלה על הדעת.

מאיר שטרית: אני חושב שאם גם אתם תפנו, בנוסף לפנייה שלי לשר הפנים, שיוסיף בתוספת גם את משרד החינוך, זה יפתור את הבעיה שלהם.

גיא רוה: איך אני יכול להיות אבא פעיל לילד כשאני לא מקבל מידע?

מאיר שטרית: באמת אין בזה כל נזק כי מה יקרה שההורים ידעו מה קורה עם הילדים שלהם?

מאיר שטרית: אין בזה כל נזק.

גיא רוה: תודיעו לאימא שגם אני מקבל את המידע.

עליזה לביא: אנחנו היום בעידן טכנולוגי אחר.

עליזה לביא: כשהייתי בשבתון בארצות הברית, באתי, רשמתי את הילדים לבית ספר ושאלו אותי לאיזה כתובות אי-מייל לשלוח את המידע.

עליזה לביא: עד היום אני מקבלת מידע כי לא מחקו אותי מהרשימה שם ואנחנו כבר שנים רבות לא שם.

מאיר שטרית: אני חושב שאם הוועדה תפנה לשר הפנים, זה גם ישפיע.

מאיר שטרית: יש לו סמכות לשנות בתקנות.

ענת מימון: לשר הפנים או לשר החינוך?

מאיר שטרית: לשר הפנים.

מאיר שטרית: הוא ממונה על מרשם האוכלוסין ויש לו סמכות.

מאיר שטרית: נתנו לו סמכות בחוק להוסיף בתוספת מוסדות נוספים שיצטרכו לתת מידע לשני ההורים.

עליזה לביא: דוקטור פרץ סגל, יש כאן בעייתיות?

עליזה לביא: איך אנחנו ממיינים הורים, אבות ואימהות, שלכאורה ראוי או כדאי שלא יקבלו מידע על ילדים?

פרץ סגל: אני חושב שלפחות לגבי משרד החינוך קיימתי ישיבה ארוכה אצלי במשרד והכנו הנחיות לחוזר מנכ"ל איך לפעול בעניין הזה.

פרץ סגל: בכל תחום ותחום אני חושב שצריך לעשות את אותה דרך ואני לא בטוח שהחקיקה היא הדרך כיוון שהיא כוללנית מדי וצריך להבחין בין תחומים שונים.

פרץ סגל: לפחות לגבי משרד החינוך, אני מקווה שהחוזר יצא בקרוב והוא יהיה מודל כי משרד הבריאות גם הוא פנה אלי בעניין ואמרתי שאני אשמח לסייע בידם אבל שיראו את המודל של משרד החינוך אם הוא מתאים להם.

פרץ סגל: שוב, יש הבדלים בין כל גוף וגוף, איך הוא פועל לעומת הגוף האחר.

פרץ סגל: אני חושב שזאת דרך נכונה.

פרץ סגל: כמובן שאחר כך אם המודל שבחוזר אפשר יהיה לחוקק אותו בצורה כזו או אחרת, אני אשמח.

פרץ סגל: שוב, אני חושב שצריך להשאיר את זה לתחומים השונים תוך ההתאמות בעניין הזה.

עליזה לביא: בסדר.

עליזה לביא: אנחנו ניכנס לעניין הזה.

עליזה לביא: אני רוצה להוציא פנייה מסודרת לשר הפנים.

ורד פאר סויד: אולי משרד הרווחה יהיה שותף להליך.

אלומה ריפס ברקוביץ: משרד הרווחה כאן.

אלומה ריפס ברקוביץ: בעניין של הורה שרצוי שלא יקבל מידע לגבי הקטין, חשוב לציין שמרבית המקרים בהם הורה כאפוטרופוס מנוטרל מהאפוטרופסות שלו, זה לא נעשה בדרך כלל בצורה של שלילת אפוטרופסות כי אם במינוי ההורה השני כאפוטרופוס עם זכויות בלעדיות כדי לא לאפשר להורה האחר לחבל בכל הדברים שקשורים לילד.

אלומה ריפס ברקוביץ: בהיותו כמי שלא נשללה האפוטרופסות שלו לכאורה הוא יכול להמשיך ולקבל את המידע והוא יכול גם להמשיך ולהביע את דעתו לגבי הקטין.

אלומה ריפס ברקוביץ: יש כאן איזושהי בעייתיות.

פרץ סגל: כמה כאלה יש בשנה?

פרץ סגל: אחד, נכון?

עליזה לביא: מספיק שיש ילד אחד שצריך להגן עליו.

מאיר שטרית: הטענה שאי אפשר להגן, בעיני היא לא נכונה ואני אסביר למה.

מאיר שטרית: כאשר בית המשפט מקבל החלטה על שלילת אפוטרופסות מאחד ההורים, ההודעה הזו צריכה להיות מועברת לרשם האוכלוסין.

אלומה ריפס ברקוביץ: זאת בדיוק הנקודה.

אלומה ריפס ברקוביץ: יש שני הליכים שונים.

אלומה ריפס ברקוביץ: שלילת אפוטרופסות היא דבר מאוד קריטי ואנחנו לא משתמשים בהליך הזה.

אלומה ריפס ברקוביץ: ההליך המקובל הוא מינוי האפוטרופוס הנוסף, זאת אומרת ההורה האחר, בעל סמכויות בלעדיות.

מאיר שטרית: כמה מקרים כאלה יש בשנה?

אלומה ריפס ברקוביץ: אני לא יודעת לומר מספר מדויק כי לא בדקתי.

מאיר שטרית: אפשר לקבוע שבית המשפט יודיע על כך.

מאיר שטרית: נגיד שיש 5,000 בשנה, בית המשפט יודיע לרשם האוכלוסין על כך שניתנה אפוטרופסות יחידה למישהו ואז מינהל האוכלוסין לא יעביר את האינפורמציה אוטומטית להורה השני.

מאיר שטרית: מה הבעיה?

מאיר שטרית: היום הכול ממוחשב והכול מוגן.

עליזה לביא: אגב, זה גם נכון לגבי הצבא, כל המידע וצווי הגיוס, לאיזו כתובת מגיעה ההתכתבות בנושא.

גיא רוה: לשם עוד לא הגעתי אבל עברתי גן ועברתי בית ספר.

מאיר שטרית: לשר הפנים יש סמכות לגבי כל המוסדות והוא יכול לקבוע את התנאים.

מאיר שטרית: הוא הרי אחראי על רשם האוכלוסין.

עליזה לביא: הצבא יודע יפה מאוד.

עליזה לביא: אני מקבלת מסרונים על הגיוס של הבן שלי שעוד לא התגייס.

עליזה לביא: הצבא היום מעדכן אימהות במסרונים.

פרץ סגל: ובעלך לא מקבל.

עליזה לביא: לא.

פרץ סגל: זה הגיוני?

עליזה לביא: אני לא יודעת איך זה נעשה, האם הבן שלי מילא את הפרטים האלה או לא אבל אני כן יודעת שהצבא היום רוצה להזכיר לילדים להגיע בתאריך מסוים.

גיא רוה: אני עדיין לא מקבל לגבי הבן שלי.

גיא רוה: זה לא הגיוני.

עליזה לביא: אני מסכימה.

עליזה לביא: אנחנו מתכנסים.

עליזה לביא: אנחנו נטפל בסוגיה הזאת שהיא סוגיה שבאמת ראוי לתת עליה את הדעת.

עליזה לביא: אנחנו נפנה לשר הפנים ונרצה לקבל גם תשובות משר החינוך שעד היום לא ענה לנו בעניין הזה.

עליזה לביא: אנחנו לוקחות את זה לתשומת לבנו וניתן את התשובה.

עליזה לביא: ענת, נתכנס ונצביע.

ענת מימון: אנחנו רואים שקשה למצוא משהו שיקלע לכל ואנחנו רואים שמבין כל האפשרויות האפשרות שנראית כרגע נכונה ביותר היא להישאר עם המונח הורה עצמאי שהיה בקריאה הראשונה.

ענת מימון: אני אקריא את נוסח ההצעה שעומדת לקריאה שנייה ושלישית.

ענת מימון: הצעת חוק משפחות חד הוריות (תיקון מס' 4) (החלפת מונח), התשע"ד-2014 תיקון שם החוק בחוק משפחות חד הוריות, התשנ"ב-1992 (להלן – החוק העיקרי), בשם החוק, במקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: החלפת מונח בחוק העיקרי, בכל מקום במקום "הורה יחיד" ובמקום "ההורה היחיד" יבוא "הורה עצמאי".

ענת מימון: תיקון חוק מיסוי מקרקעי (שבח ורכישה) בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963, בסעיף 49(א)(2), במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי" ובמקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: תיקון חוק הבטחת הכנסה בחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1981 – בכל מקום - במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי".

ענת מימון: במקום "להורה יחיד" יבוא "להורה עצמאי".

ענת מימון: במקום "כהורה יחיד" יבוא "כהורה עצמאי".

ענת מימון: (2) בסעיף 1, בהדרה "הורה יחיד", במקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: תיקון חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), התשנ"ג-1993 – בסעיף 1 - בפסקה (ב), במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי".

ענת מימון: בסיפה, במקום ההגדרה "הורה יחיד" יבוא: "הורה עצמאי" – כהגדרתו בחוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי, התשנ"ב-1992".

ענת מימון: בסעיף 1א(א), במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי".

ענת מימון: בסעיף 1ב(א)(3), במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי".

ענת מימון: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 - (1) בסעיף 44(א), בהגדרה "משפחה", במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי" ובמקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: (2) בסעיף 74, בכל מקום, במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי", ובמקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: תיקון חוק משק החשמל בחוק משק החשמל, התשנ"ו-1996, בתוספת השלישית, בפרט 5, במקום "להורה יחיד" יבוא "להורה עצמאי" ובמקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: תיקון חוק הגנה על עובדים בשעת חירום בחוק הגנה על עובדים בשעת חירום, התשס"ו-2006 – (1) בסעיף 1, בהגדרה "הורה יחיד", במקום "הורה יחיד" יבוא "הורה עצמאי", במקום "משפחות חד הוריות" יבוא "סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי".

ענת מימון: (2) בסעיף 2(ב)(1)(א), במקום "הורה יחיד" יבוא "ההורה העצמאי".

ענת מימון: אני רק אעיר שבאמת כל הכוונה בחקיקה הזאת היא רק לשנות את המינוח וחלילה לפגוע בזכויות שניתנות מכוח החוק, בהטבות ובזכויות המהותיות.

ענת מימון: אפשר להצביע.

עליזה לביא: מי בעד אישור הצעת חוק משפחות חד הוריות (תיקון מס' 4) (החלפת מונח), התשע"ד-2014?

עליזה לביא: בעד – פה אחד

עליזה לביא: הצעת החוק אושרה פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.

מאיר שטרית: תודה רבה.

עליזה לביא: אני מקווה ששינוי השם יביא לשינוי המציאות.

גיא רוה: זה חלק מהמכלול.

עליזה לביא: כן, לטובת כולנו.

עליזה לביא: המשך יום נעים לכולם.

עליזה לביא: תודה רבה.