הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 25, 2013-07-09 10:00

עליזה לביא: אני שמחה מאוד לפתוח את הישיבה שלנו הבוקר, ישיבה שזומנה על-ידי חבר הכנסת מסעוד גנאים בנושא של אבטלה גבוהה בקרב מורות ערביות.

עליזה לביא: האמת שהנושא הזה עלה וחזר ועלה בכמה ועדות שקיימנו כאן, גם בוועדה המכינה, לפני שהתחלנו לעבוד בוועדה לקידום מעמד האישה.

עליזה לביא: הנושא הזה באמת מעיק וחשוב מאוד ואנחנו צריכים לבדוק איך הדברים קורים ומה ניתן לעשות בנדון.

עליזה לביא: יש לנו, חברי הכנסת, מנהג בוועדה לקידום מעמד האישה.

עליזה לביא: כל ישיבה, כל ועדה שלנו, גם כל דיון מהיר, אנחנו פותחים עם דמות של אישה.

עליזה לביא: כל פעם הדוברת הראשונה או הדובר הראשון או מי שזימן את הדיון או כל פעם אנחנו עושים, והאדם, ותכף תשמע הגברת סאוסאן תומא, שלקחה על עצמה לפתוח הבוקר את הדיון שלנו, מעמותת נשים נגד אלימות, תציין בפנינו ותספר לנו קצת על אישה פורצת דרך.

עליזה לביא: בבקשה.

עיסאווי פריג': עליזה, אם יהיה יוזם דיון בוועדה אחרת, אישה, ויושב-ראש הוועדה יגיד, אני יש לי הרגל, לתת לגבר לפתוח את הוועדה.

עליזה לביא: בבקשה, הלוואי שיאמצו.

עיסאווי פריג': מה תהיה תגובתכם?

עליזה לביא: אני יכולה להגיד לך שאתמול ישבתי עם החבר'ה של הדסה עין כרם ואמרתי להם שאני אשמח לשבת אתם אבל אם הם לא ידעו מי זאת הנרייטה סולד, אז אנחנו לא נדבר על הדברים שהם ביקשו והם באו מוכנים ודיברנו.

עיסאווי פריג': אבל תגובתכן תהיה בסדר.

עיסאווי פריג': תרשום את זה לפרוטוקול.

חנין זועבי: אבל שאר הוועדות אינן ועדות לגברים.

חנין זועבי: פה ועדה למעמד האישה.

עיסאווי פריג': אני רק הערתי.

חנין זועבי: שאר הוועדות הן ועדות כלליות.

חנין זועבי: כל הוועדות הן לגברים וזאת הוועדה לאישה.

עיסאווי פריג': כי יש כלל אתיקה נשבר, אבל הלאה.

עיסאווי פריג': זה בסדר.

עליזה לביא: אוקיי, בבקשה.

עליזה לביא: תודה.

סאוסאן תומא שוקחה: בוקר טוב.

סאוסאן תומא שוקחה: אני בחרתי לדבר על גברת סמירה חורי, שהיא עדיין בחיים, היא ילידת נצרת, חיה עד היום.

סאוסאן תומא שוקחה: מנהיגה פוליטית חברתית, בת 84.

סאוסאן תומא שוקחה: לאחר סיום לימודיה התיכוניים, החלה בשנת 1947 ללמוד בסמינר למורות בירושלים, אפרופו מורות מובטלות.

סאוסאן תומא שוקחה: ואפילו לימדה בבית-ספר בעכו בשנת 1948.

סאוסאן תומא שוקחה: משנת 1949 ואילך, פעלה סמירה חורי לארגן נשים בכפרים ערביים ובגיוס נשים לפעילות פוליטית וחברתית ובהוראת קריאה וכתיבה לנשים אנאלפביתיות.

סאוסאן תומא שוקחה: כל זה במסגרת הפעילות שלה בתנועה לנשים דמוקרטיות בישראל, אשר נוסדה ב- 1949, כתנועת נשים יהודיות וערביות.

סאוסאן תומא שוקחה: גב' חורי נמנתה עם המייסדות של התנועה ומנהיגותיה.

סאוסאן תומא שוקחה: התנועה הובילה מאבקים רבים למען ההכרה ביום האישה הבינלאומי, ה- 8 במרץ, שנים רבות.

סאוסאן תומא שוקחה: ייסוד מסגרות לטיפול בילדים כדי לעודד נשים לצאת לשוק העבודה.

סאוסאן תומא שוקחה: גב' חורי פעלה בהרבה מישורים, כולל זה שהיתה מועמדת לחברות במועצת העיר בנצרת ובין המייסדות של הארגון שלנו, עמותת נשים נגד אלימות.

סאוסאן תומא שוקחה: נשים רבות רואות בה דוגמה לאישה חזקה, אשר הקדישה שנים רבות של הפעילות שלה, האינטנסיבית, למען זכויות נשים, שלום צודק וזכויות הילדים.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: למדנו.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: אז בואו ניכנס קצת באמת לנושא ונלמד אותו ונראה איך אפשר לקדם ולהתקדם.

עליזה לביא: הנתונים המספריים שעומדים לפנינו וגם הנתונים שכרגע העבירו ה-ממ"מ המדויקים יותר והעכשוויים, אנחנו מדברים על 11,000 נשים ערביות בעלות תעודת הוראה שלא היו מועסקות בשנת הלימודים הנוכחית.

עליזה לביא: 35% בלבד מכלל המורים הערביים שביקשו להשתבץ במשרות הוראה במערכת החינוך אכן שובצו.

עליזה לביא: כשאנחנו בוחנים במבט אורך, ב- 15 השנים האחרונות, אנחנו רואים ירידה של 30% מקרב הבוגרים הערביים שפונים לתחום ההוראה בין השנים 2001 ל- 2008.

עליזה לביא: מתוך פניות לשיבוצים לתפקידי הוראה, 91% אלו נשים ומתוך כלל השיבוצים שיש, 92% הן נשים ומתוך כלל הפניות לשיבוצים של נשים, רק 40% שובצו.

עליזה לביא: אז אני רוצה באמת להעביר אליך את רשות הדיבור, חבר הכנסת מסעוד גנאים, כדי באמת להרחיב וללמד אותנו על הבעיה לעומק, מההיכרות רבת השנים שלך.

עליזה לביא: בבקשה.

מסעוד גנאים: תודה רבה.

מסעוד גנאים: אני מודה לך, גברתי היושבת ראש, על זה גם ששמת לב כאשר העליתי את הנושא בנאום הדקה, זה היה לפני כשלושה שבועות בכנסת, אני זוכר, ואת ניגשת אלי ושאלת אותי על הנושא ואני הגשתי את הבקשה לדיון מהיר לנושא הכאוב הייתי אומר, הזה.

מסעוד גנאים: זאת לא פעם ראשונה שאנחנו דנים בנושא.

מסעוד גנאים: היה דיון בוועדת החינוך בשנת 2011 והיה עוד דיון, אני לא זוכר, אולי גם בוועדה הזאת, הוועדה לקידום מעמד האישה.

חנין זועבי: לא.

מסעוד גנאים: היה על תעסוקת נשים אולי בכלל, ערביות בכלל.

חנין זועבי: כן.

מסעוד גנאים: אבל הנושא, אנחנו דנו בו קודם.

מסעוד גנאים: הבעיה טמונה בפער בין הכמות והמספרים הגדולים של המורים והמורות הערביות שהן בוגרות ולפחות למבקשות עבודה במקצוע ההוראה, לבין מקומות העבודה והמשרות.

מסעוד גנאים: הכוונה שיש פער בין ההיצע לבין הביקוש.

מסעוד גנאים: הבעיה, אנחנו רואים אותה כל יום, גברתי היושבת ראש וכולנו כחברי כנסת ערביים וגם אלה שמתעניינים בנושא, מורות ערביות פונות אלינו וגם מורים ערביים.

מסעוד גנאים: אבל מאחר והרוב הן מורות, המורות הן שפונות ואת הזכרת שמדובר באלפי מורות.

מסעוד גנאים: את הבעיה הזו צריך לפתור.

מסעוד גנאים: יש הרבה דרכים לפתור אותה.

מסעוד גנאים: דיברנו ב- 2011, כאשר היה דיון בוועדת החינוך, דובר על הרבה דברים.

מסעוד גנאים: אחד הפתרונות היה שילוב של מורות ומורים ערביים במערכת החינוך היהודית או העברית, בתי-ספר יהודיים.

מסעוד גנאים: משום ששם יש מחסור, שם להפך, שם אנשי עסקים או ממקצועות אחרים עושים הסבה להיות עובדי הוראה ולא להפך.

מסעוד גנאים: אז אפשר לשלב ושמענו לאחרונה על תוכנית של משרד החינוך, אולי אנחנו נשמע את הפרטים מנציגי משרד החינוך על שילוב כ- 500 מורים, מורים ומורות ערביים, בבתי-הספר הערביים.

מסעוד גנאים: דובר שם על העניין של ההכוון המקצועי.

מסעוד גנאים: מאחר ורוב הנשים או התלמידות הערביות לומדות להיות מורות, הן במכללות של חינוך, אז זה יוצר גם, זה אחת הבעיות, זה אחד הדברים שיוצר את הבעיה הזו, משום שאי-אפשר שכולן רוצות להיות מורות.

מסעוד גנאים: אבל אני מבין שהסיבה שהמקצוע ההוראה מבוקש לנשים, משום שזה אולי יותר קרוב ליישוב.

מסעוד גנאים: אולי היא יכולה לעבוד ביישוב שלה, בכפר, בעיר שלה, ואין הזדמנויות אחרות.

מסעוד גנאים: נכון.

מסעוד גנאים: הפיתרון גם טמון בצדק ובשוויון, גברתי היושבת ראש.

מסעוד גנאים: אני חושב שאילו היה שוויון, אילו היה צדק בין מערכת החינוך היהודית והערבית, הכוונה, אם זה במישור הבנייה, בניית הכיתות שהן חסרות, אם זה בשעות לימוד, אם זה במילוי החסר בתקנים השונים, אם זה גם בתקנים המלווים להוראה, כמו פסיכולוגים, כמו יועצות, אני חושב היינו יכולים לפתור או להפחית מהבעיה הזו.

מסעוד גנאים: אני מקווה שנשמע ממשרד החינוך מה הפיתרונות שהוא מכין לנו לבעיה הזו.

מסעוד גנאים: אבל בסוף אני רוצה להגיד שהבעיה היא לא רק עסקית או כלכלית, היא נהפכת באמת לטרגדיה אישית של המורות, שכל-כך השקיעו מחייהן וכל-כך השקיעו מכספן, כדי בסוף להשתלב בשוק העבודה ולהיות מורות ועדיין יושבות בבית, לצערי.

עליזה לביא: אבל מתוך ההיכרות רבת השנים שלך עם הנושא הזה, זה נושא שעלה למשל בכיוון של ההכוונה המקצועית בבתי-הספר הערביים?

עליזה לביא: יש מושג כזה של הכוונה מקצועית?

מסעוד גנאים: כן, אבל ב- 2011 אני זוכר שמכובדי, עבדאללה חטיב, דיבר על תוכנית בכיוון הזה.

מסעוד גנאים: ההכוון המקצועי, כאשר אני הייתי מורה, הייתי רכז חינוך חברתי.

עליזה לביא: איפה?

מסעוד גנאים: בסכנין, בבית-ספר תיכון בסכנין, הייתי מורה להיסטוריה.

מסעוד גנאים: אני זוכר שבזמנו, אני מדבר על 2005, 2006, 2007, אפילו לפני זה, 2004, שם ההכוון המקצועי לא היה ממוסד.

מסעוד גנאים: לא היה כל-כך מסודר.

מסעוד גנאים: היועצת החינוכית או היועץ החינוכי, היה עושה איזה סיבוב בסוף השנה על כיתות, על תלמידי י"ב, כדי לשאול אותם, או כדי לדעת מה הם יכולים להתמחות באוניברסיטה.

מסעוד גנאים: הדבר צריך להיות ממוסד יותר, מסודר יותר, אפילו אני הצעתי לשר החינוך הצעה שזה יהיה חלק מתוכנית הלימודים ושזה יתחיל מוקדם, כדי שהתלמיד ידע לאן הוא הולך ובמה הוא יתמחה.

עליזה לביא: תודה.

עיסאווי פריג': אני מעדיף שנשמע נציג ממשרד החינוך.

עליזה לביא: אני גם חושבת, משרד החינוך ואז ניתן לכם, בסדר, בבקשה.

עליזה לביא: יש לנו את עבדאללה חטיב, שכבר הוזכר שמך, בוקר טוב, מנהל אגף חינוך, מגזר ערבי במשרד החינוך, בבקשה.

עבדאללה חטיב: בוקר טוב לכולם.

עבדאללה חטיב: צדק חבר הכנסת מסעוד גנאיים כאשר הוא דיבר על כך שזאת לא הפעם הראשונה שאנחנו דנים בסוגיה הזאת וגם דנו במסגרת הזאת במסגרת ועדת החקירה הפרלמנטארית שהיתה גם בראשות חבר הכנסת אחמד טיבי.

עליזה לביא: חקירה פרלמנטארית בנושא הזה?

עבדאללה חטיב: לפני שנה.

עליזה לביא: על זה?

עליזה לביא: על מורות ערביות?

מסעוד גנאים: לא לא, על הייצוג הערבי.

עבדאללה חטיב: על הייצוג ההולם של האוכלוסייה הערבית ושם התייחסנו לסוגיה של המורים.

עליזה לביא: הבנתי.

עליזה לביא: כן, כן.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לציין ולהתחיל, גברתי היושב ראש, בנושא של המספרים.

עבדאללה חטיב: אין ספק שקיים עודף של מועמדים להוראה במגזר הערבי והמספרים, אנחנו היום מדברים במשרד החינוך לקראת שנת הלימודים תשע"ד, אנחנו מדברים על כך שהוגשו כ- 8,395 בקשות עבודה למגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בדרך-כלל על כ- 90% מהבקשות האלה הן נשים ורק 10% מהבקשות האלה, הם מגברים.

עיסאווי פריג': אולי, מר עבדאללה, תן לנו נתונים שלוש-ארבע שנים אחורה.

עבדאללה חטיב: אני אתן לכם למשל, לקראת שנת הלימודים תשע"ג.

עבדאללה חטיב: בתשע"ג מועמדים, לא בקשות, מועמדים 7,941 מתוכם 7,212 הן נשים ו- 729 שהם גברים, כלומר אחוז הנשים היו 90% ממגישי בקשות העבודה למשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: מתוכם שובצו במשרד החינוך 3,162, מתוכם, 2,905 הן נשים ורק 257 שהם גברים, אשר שובצו במערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: אתם צריכים לדעת שהשנה יש לנו עלייה, כ- 1,000 בקשות עבודה במסגרת משרד החינוך, כאשר ההיצע הוא עולה מאוד מאוד מאוד על הביקוש.

עיסאווי פריג': רק שנתמקד.

עיסאווי פריג': כמה מורות מובטלות, שלא מצאו.

עיסאווי פריג': המספרים, שנסדר.

עיסאווי פריג': זה יבלבל אותנו.

עבדאללה חטיב: יש לי פה את המספרים.

עיסאווי פריג': תגיד את המספרים.

עבדאללה חטיב: אנחנו פה מדברים על 4,000, אנחנו מדברים על כ- 4,000 מורות שהגישו בקשות למשרד החינוך, שבקשתן לא נענית בחיוב.

עיסאווי פריג': זה 4,000.

חנין זועבי: לא, זה רק בשנה האחרונה.

עליזה לביא: אנחנו מקבלים כרגע נתונים.

עליזה לביא: בואו רגע ניתן לו.

עליזה לביא: אני אתן לכם את הזמן שלכם.

עליזה לביא: אני לא מצליחה, אני מאבדת את הריכוז ונורא חשוב לי הנושא.

עליזה לביא: בבקשה, אדוני.

עבדאללה חטיב: אני אוסיף עוד דבר.

עבדאללה חטיב: כאשר אנחנו מדברים על נשים שלא נקלטו במסגרת משרד החינוך, משמעות הדבר שחלק מהנשים האלה מצאו גם תעסוקה במקומות אחרים.

עבדאללה חטיב: למשל, אנחנו עשינו מיפוי לאותן נשים שלא נקלטו במשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: אנחנו מצאנו שמעל ל- 30%, כ- 35% מאותן מורות שהגישו בקשות למשרד החינוך, הן עובדות במסגרת הגנים הפרטיים, במסגרת בתי-ספר שהם פרטיים, שקיימים במדינה, במסגרת תוכנית צילה שהופעלה בשנה האחרונה, במסגרת תוכנית החומש שאנחנו מפעילים אותה.

עבדאללה חטיב: כלומר, במסגרת מכלול התוכניות שאנחנו מפעילים אותם, עובדים גם כ- 35% מהעודף.

עבדאללה חטיב: כלומר, נשאר לנו כ- 2,500 מועמדות שלא מצאו תעסוקה במסגרת משרד החינוך.

חנין זועבי: מועמדות, אבל לא מובטלות.

חנין זועבי: השאלה כמה מורות ערביות מובטלות.

עיסאווי פריג': זה מבלבל.

עיסאווי פריג': אני רוצה מספרים.

עבדאללה חטיב: אבל אני מסביר.

עליזה לביא: רק רגע, חברת הכנסת זועבי, בואי רגע נלמד את הנושא.

עליזה לביא: כל מה שאני מבינה כרגע זה שיש חינוך ציבורי ובמסגרות השונות מועסקות 35% מהפונות.

חנין זועבי: שורה תחתונה, כמה מורות מובטלות?

עליזה לביא: 2,500.

עליזה לביא: 2,500 מורות.

חנין זועבי: זה רבע מאשר המחקר של ה- ממ"מ.

עיסאווי פריג': זה מה שאני רוצה להבין.

חנין זועבי: המחקר הזה מראה על 10,000 וכל המחקרים האחרים, גם נשים נגד אלימות, מדברים על 11,000.

עליזה לביא: בסדר, יש לנו פה את נציגי ה- ממ"מ, תכף אנחנו נשמע.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על נתונים שקיימים אצלנו.

עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים, הנתונים האלה הם נתונים שקופים מאוד.

עבדאללה חטיב: אנחנו העברנו אותם גם ל- ממ"מ.

עבדאללה חטיב: הנתונים האלה של מגישי בקשות העבודה למשרד החינוך, כלומר כל מה שאנחנו אומרים פה, אנחנו מבינים - - -

חנין זועבי: אבל יש אלה מובטלות - - -

עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, אני אלמד.

חנין זועבי: אבל לא צריך להיות יותר שקוף.

עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, תכף יש לנו את ה- ממ"מ איתנו, כולם איתנו.

עליזה לביא: בואי.

חנין זועבי: חשוב שיהיה לו את המספרים.

עליזה לביא: נכון.

עליזה לביא: אבל אנחנו תכף נעמוד על כך.

עיסאווי פריג': המספרים מולנו מראים נתונים אחרים.

עיסאווי פריג': טוב, נמשיך.

עליזה לביא: חברי הכנסת, בבקשה, אני מבקשת, אנחנו באנו כולנו, התכנסו.

עבדאללה חטיב: אני יודע שהדיון מאוד חשוב ויש לנו אינטרס גם כן למצוא פיתרון לסוגיה הזאת כי היא סוגיה שהיא מאוד כואבת.

עבדאללה חטיב: אנחנו צריכים גם כן, באנו לכאן על-מנת להציע פתרונות, על-מנת באמת להתגבר על אותה תופעה.

עבדאללה חטיב: אנחנו היום, לפי הנתונים שקיימים אצלנו, אנחנו מדברים על כך ש- 2,500 מגישות בקשות עבודה למשרד החינוך, לא מועסקות באף מקום.

עבדאללה חטיב: לא במשרד החינוך ולא במסגרת העמותות השונות.

עבדאללה חטיב: אם יש מספרים אחרים, אז נשמח לקבל אותם מספרים ולבחון את כלל המועמדים שאנחנו מדברים עליהם.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של משרד החינוך, אנחנו צריכים להבין עוד דבר.

עבדאללה חטיב: משרד החינוך הוא המעסיק העיקרי של האוכלוסייה הערבית וכאשר אנחנו מדברים על נשים ערביות, יש לי פה מספרים מדויקים.

עבדאללה חטיב: רק בגני ילדים, ביסודי ובחטיבות הביניים, ללא בתי-ספר תיכוניים, אנחנו מדברים על 17,563 מורות שמועסקות במסגרת משרד החינוך והן מהוות כ- 80% מכלל המורים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כלומר, מכלל המורים שעובדים במגזר הערבי, 21,980 – 80% מהמועסקים שם כמורים הם נשים, מורות ערביות בגני ילדים ביסודי ובחטיבה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שעיקר הבעיות שקיימות, אפשר האתגרים שקיימים - - -

עיסאווי פריג': אפשר לקבל העתק מהדו"ח שאתה מחזיק?

עבדאללה חטיב: זה שקוף, אני אתן לכם.

עבדאללה חטיב: דווקא רצינו לעשות את זה כמצגת.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים היום ויכולים לזהות מספר דברים.

עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה זה הנושא של האבטלה הגבוהה בקרב נשים ערביות.

עליזה לביא: בכלל?

עבדאללה חטיב: שחלקן הן אקדמאיות אבל גם בכלל.

עליזה לביא: זה נושא שדנו בו, על האקדמאיות.

עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה שאנחנו גם מתמודדים אתה וגם מנסים, אני גם אתן כיוונים לפיתרון, מיעוט מקומות עבודה ואופקי תעסוקה לנשים במגזר הערבי, במשרד החינוך עכשיו אנחנו נציג את התוכנית מה אנחנו עושים על-מנת לכוון בנושא של חינוך לחיי קריירה והכוונה תעסוקתית.

עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית שהרבה מאוד נשים במגזר הערבי פונות להוראה, כאשר יש מקום היום לכוון גם את מסלולי הלימודים של אותן בנות ואי גם כן אתייחס לסוגיה הזאת והסוגיה שהציג אותה גם כן חבר הכנסת מסעוד גנאים, שהיא מיעוט המסגרות להכוונה מקצועית, בקרב הבוגרים במערכת החינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: למה זה גורם?

עבדאללה חטיב: זה גורם לחוסר השתלבות החברה הערבית הישראלית בכלכלת המדינה והסוגיה השנייה זה הרגשה גם של ניכור ושל תסכול בקרב נשים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: יש לנו שני יעדים שהם יעדים מרכזיים שאנחנו קבענו במשרד החינוך, לגבי הנושא של הנשים.

עבדאללה חטיב: הדבר הראשון.

חנין זועבי: לפני זה, יש לי שאלה אליך.

חנין זועבי: אתה גם מצביע על עודף הכשרה, כלומר כניסה לא מבוקרת למוסדות ההוראה שהתפוקה שלה היא אלפי בוגרות הוראה, שאין קריטריונים למי שיתקבל ללימודי הוראה ואז יש המון בוגרות ובוגרים, שזה לא מבוקר בכלל.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס ואחרי זה להמשיך.

עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה, לא כל המורים אשר מסיימים, שבמכללות הערביות, אנחנו יודעים שגם האוניברסיטאות מכשירות מורים למערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של המכללות, הסוגיה הזאת נבחנה רבות ואני רוצה להגיד, אני אישית התנגדתי לצמצם בנושא של המכללות הערביות מסיבה אחת – אי-אפשר היום להגיד לאישה ערבייה, אנחנו רוצים לחסום אותך ואנחנו רוצים לצמצם את המכללות.

עבדאללה חטיב: משמעות הדבר, כאשר אנחנו מצמצמים את המכסות של המכללות, שאנחנו מונעים מנשים ערביות, שרוצות לקבל תואר אקדמאי, מלהשיג את ההשכלה הבסיסית.

עבדאללה חטיב: ולמה?

עיסאווי פריג': "שלם וקח".

חנין זועבי: קריטריונים של קבלה.

עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, יש פה רשימת דוברים ארוכה.

עליזה לביא: אני מבקשת ממך.

עליזה לביא: אני אתן לך את הזמן שלך.

חנין זועבי: זה עיקר הדיון עם משרד החינוך.

עליזה לביא: אני רואה.

עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, באנו כדי ללמוד את המציאות.

עליזה לביא: אני מבינה שהנושא הזה כבר חזר ועלה בכנסות קודמות.

עליזה לביא: תני לנו ללמוד על הפער.

עליזה לביא: אני גם לא נוח לי עם הנתונים ובמיוחד לא נוח לי עם הפער.

עליזה לביא: אני גם קוראת פה לפניי את דו"ח מבקר המדינה שגם הוא מדבר על הדברים.

עליזה לביא: הנתונים ידועים לכולנו.

עליזה לביא: בואי ניתן לדברים הלאה להישמע.

חנין זועבי: צריכים גם לפתח הבנה משותפת עם משרד החינוך.

חנין זועבי: אני מקווה שבוועדה הזאת כן נפתח הבנה משותפת.

עליזה לביא: בבקשה, את יודעת שהנושא חשוב.

עליזה לביא: ביום חמישי אנחנו גם בנצרת, גם כדי ללמוד את הדברים האלה בשטח.

עליזה לביא: אז בואי, תני לי ללמוד את הנושא לעומק.

חנין זועבי: כן, קריטריונים של קבלה.

עליזה לביא: תודה, חברת הכנסת זועבי.

עליזה לביא: כן, אדוני.

עבדאללה חטיב: בנושא של הקריטריונים.

עבדאללה חטיב: הקריטריונים הם קריטריונים אחרים וארציים, לכלל מגישי הבקשות להתקשר להוראה, הן במגזר היהודי והן במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על קריטריונים ארציים.

עבדאללה חטיב: כאשר מועמדים עומדים בקריטריונים הארציים, בקריטריוני הסף לקבלה, אז הם מתקבלים.

עבדאללה חטיב: היום אני בטוח ואני חותם לך, הנושא של הפרוטקציות והדברים האלה נעלמו, נכחדו, ואנחנו לא ניתן לא יד ולא רגל לדברים האלה ואני מתחייב בדברים האלה וגם העמותות, גם עלי, שהוא מנהל מכללה, יכול להעיד על הדברים האלו.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להציע מה אנחנו הולכים לעשות, כי זה גם כן נושא שהוא נושא חשוב מאוד.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על התוכנית החדשה שיחד עם הרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה, בראשותו של איימאן סייף וגם עם "קו משווה", הנושא של העסקת 500 מורים מהמגזר הערבי, מרביתן נשים, במערכת החינוך העברית.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו היום בנינו קובץ של מורות מהמגזר הערבי שהן מורות מצטיינות, אנחנו שלחנו את הקבצים האלה והנתונים האלה למחוזות, ואנחנו מעודדים את הנושא של תעסוקת נשים, במיוחד נשים או אקדמאיות מהמגזר הערבי, במסגרת מערכת החינוך היהודית.

עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת היא תוכנית חומש.

עבדאללה חטיב: לקראת שנת הלימודים תשע"ד, אנחנו נקלוט כ- 100, בעיקר מורות ערביות, במערכת החינוך היהודית אבל אני רוצה להגיד עוד דבר.

עיסאווי פריג': זה 500 לחמש שנים?

קריאה: זה 500, שי פירון אמר.

עליזה לביא: הבוקר נפגשתי בעניין עם השר.

עבדאללה חטיב: תוכנית חומש, אנחנו לקראת שנת הלימודים הבאה נקלוט 100 מורות ערביות.

עליזה לביא: אנחנו מדברים על 500 מורות בחמש השנים הקרובות.

עליזה לביא: תודה.

עבדאללה חטיב: צריך להוסיף עוד דבר, למשל, יש לנו מקומות תעסוקה שהם מקומות תעסוקה פנויים.

עבדאללה חטיב: יש לנו, למשל, בדרום שהם מקומות תעסוקה פנויים ואנחנו מדברים על מאות מקומות תעסוקה פנויים בדרום שאף אחד לא רוצה ללכת לשם.

עבדאללה חטיב: אנחנו אפילו הצענו מקומות עבודה ותעסוקה באילת עם מימון מלא של שכר הדירה, עם גם תוספות ואף אחת לא הולכת לשם.

עבדאללה חטיב: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו – עיקר הבעיה היא היעדר הכוונה מקצועית לאותם תלמידים שהם תלמידים שלומדים ב- י"ב.

עיסאווי פריג': לכמה תיכונים יש הכוונה?

עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ג, אנחנו הפעלנו כמשרד, יחד עם "קו משווה" ויחד עם הרשות לפיתוח כלכלי, אנחנו הפעלנו מיזם ב- 50 בתי-ספר במגזר הערבי, מתוך ה- 135.

עליזה לביא: כן, אבל את הנתונים אנחנו רואים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להציב עוד מה אנחנו עשינו.

עבדאללה חטיב: אנחנו, יחד עם המועצה להשכלה גבוהה, ויחד עם משרד ראש הממשלה, בשנת הלימודים הבאה, אנחנו נפעיל את אותה תוכנית ב- 100 בתי-ספר ערביים, כאשר תוך שלוש שנים אנחנו נכסה את כל בתי-הספר הערביים ואנחנו מדברים על 200 בתי-ספר שהם ערבי, דרוזי ובדואי.

עבדאללה חטיב: כלומר, בשנת הלימודים תשע"ו, כל בתי-הספר במגזר הלא יהודי, תהיה בהם התוכנית של חינוך לחיי קריירה.

עבדאללה חטיב: חוץ מזה, הנושא של פתיחת מגמות טכנולוגיות במסגרת בתי-הספר התיכוניים לבנות.

עבדאללה חטיב: יש סוגיה שהיא סוגיה מאוד חשובה.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להפנות את הבנות ובעיקר הבנות במגזר הערבי, לנושא של החינוך הטכנולוגי.

עבדאללה חטיב: כי אנחנו רואים שזה אופק תעסוקתי שהוא פתוח גם כן לבוגרות שהן בוגרות מסלול טכנולוגי במגזר הערבי ולכן מה שעשינו, יש החלטת ממשלה חדשה, אנחנו ישבנו עם כל המנהלים לפני שבועיים, עם כל מנהלי בתי-הספר התיכוניים.

עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים לממן בשנת הלימודים תשע"ד כתשעה וחצי מיליון שקל על-מנת קודם כל לעודד את ההשכלה, את המגמות, לבנות מגמות טכנולוגיות ייעודיות לבנות ואנחנו לא מדברים רק על מגמות שהן מגמות נמוכות, אנחנו מדברים על מגמות שהן מגמות יוקרתיות ולחבר הכנסת חנין זועבי, אני רוצה להגיד לך דבר אחד: אנחנו מדברים היום על מגמות יוקרתיות.

עבדאללה חטיב: למשל, הנושא של מערכות ביו-טכנולוגיה, כאשר באותן מערכות היום לומדות כ- 1,240 בנות מהמגזר הערבי.

עליזה לביא: איפה הן לומדות?

עליזה לביא: איפה יש את זה?

עבדאללה חטיב: הן לומדות במסגרת בתי-הספר התיכוניים במגזר הערבי, זה ממש הכוונה לחינוך הטכנולוגי העתידי.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה, אדוני, תודה רבה.

עליזה לביא: אני רוצה לשמוע, בבקשה, את ד"ר עלי וותד, ראש המכון האקדמי ערבי לחינוך בבית ברל.

עליזה לביא: בבקשה.

עליזה לביא: שלוש דקות, בבקשה.

עלי ותד: תודה.

עלי ותד: אני חושב שהנושא הזה הוא נושא מאוד מורכב.

עלי ותד: מורחים אותנו בנתונים ואנחנו שותקים.

עלי ותד: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות חשובות.

עלי ותד: עניין קבלת תלמידים, הכשרת מורות ערביות במגזר הערבי.

עלי ותד: לפי דעתי, הבעיה היא בעיה של תכנון.

עלי ותד: מספר התלמידים שמתקבלים, המכסות למגזר הערבי, הן מתוכננות על-ידי משרד החינוך והן בהתאם לתוכנית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והן לא יוצרות את הבעיה עצמה.

עלי ותד: כל התלמידים, לפי מה שאני מכיר, לפי מה שאני עובד, הם מתקבלים לפי קריטריון שקובע אותו משרד החינוך.

עלי ותד: אפילו מוסף להם קריטריון חדש, מזה שנתיים, שהוא לא נמצא במגזר היהודי, על בחינת כניסה בערבית לכל מי שמתקבל להכשרת מורים במכללות הערביות.

עלי ותד: הבעיה זה לא המכללות הערביות.

עלי ותד: מכיוון שמספר הבוגרים של בתי-הספר הערביים הוא גבוה מאוד והיום רוב הנשים והגברים, בעיקר גם הנשים רוצות ללמוד, כי כבר אין חקלאות במגזר הערבי, אני רוצה להדגיש את זה, כבר אין חקלאות שהיו מעסיקים אותם בחקלאות, ההורים, היום כולן רוצות ללמוד והן פונות, כשהמכללות יש להם מכסה מוגדרת מראש, הן לא יכולות לקבל את כולם ולא כולם עומדים בתנאי הקבלה של המכללות הערביות או המכללות העבריות, אז הם פונים למכללות כלליות, לא רק להכשרת מורים, כמו עמק יזרעאל, כמו אריאל, כמו מכללת נתניה ושם מתקבלים בתנאים הרבה יותר קלים מתנאי הקבלה של המכללות הערביות.

עלי ותד: הם לומדים שם לכל מיני תארים – קרימינולוגיה, פסיכולוגיה, מדעי התנהגות.

עלי ותד: כולם לומדים, מסיימים את התואר ועוברים למכללות, או הערביות או העבריות, לעשות הסבת אקדמאים מה שנקרא, והם למעשה נכנסו למערכת מהדלת האחורית ובלי תנאי הקבלה הראשוניים וזה אחד הגורמים ליצירת המספר הגדול של בוגרים של מורות ערביות שבאותו זמן אין להם מקום אחר לעבוד, חוץ מאשר משרד החינוך.

עליזה לביא: הבנתי.

עליזה לביא: תודה.

עלי ותד: אני רוצה להעלות, איך אנחנו מתקדמים עם הנושא.

עלי ותד: אני סובל מהבעיה הזאת, כיוון שאני אחראי לסטאז' במגזר הערבי, לשנה הראשונה שמתחילים לעבוד.

עלי ותד: אני חושב שצריך לחשוב על הכוונה עסקית שעוסקים בה, עבדאללה, היא נושא מאוד מאוד חשוב ומאוד טוב, אבל אם אנחנו מכוונים אותם למקצועות טכנולוגיים ואחרי שמסיימים את הלמידה, לומדים בטכניון למשל ביו-רפואה והם לא עובדים, אז שוב חוזרים למערכת.

עלי ותד: אז צריך לחשוב איך אנחנו פותחים אפיקים מסוימים בתוך המדינה, לבוגרים הערביים.

עלי ותד: אפשרות נוספת שאני רוצה לחשוב עליה, יחד עם איימאן סייף, לחשוב על המכללות הערביות כמוסדות להכוונה עסקית אחרי התואר.

עלי ותד: כלומר, הבוגרים יכולים לבוא למכללות ושם ללמוד הסבה למקצועות טכנולוגיים, להיי-טק וכו'.

עלי ותד: יחד עם "קו משווה" אפשר לארגן דבר כזה, שיעשה הכוונה.

מסעוד גנאים: רק שאלה.

מסעוד גנאים: יש לך מספר, יש לך כמה מספר התלמידים או התלמידות, שמבקשים להצטרף למכללות?

מסעוד גנאים: כי אני מכיר שמכללה אחת רק כ- 4,000 בקשות להצטרף אליה.

עלי ותד: בקשה להתקבל ללימודים?

מסעוד גנאים: כן כן, בקשות ללמוד.

מסעוד גנאים: במכללות.

עלי ותד: למשל אצלנו, השנה, לבד אצלנו בלבד, בבית-ברל, נרשמו כ- 400 מועמדים, והתעניינו, פונים, כ- 1,200.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה, גברתי.

אחמד טיבי: בקצרה.

אחמד טיבי: זה אחד הנושאים שאנחנו דנו בו בכנסת יותר מאשר פעם אחת, בכדי למצוא פיתרון מיידי, הבעיה האקוטית ממשיכה ללוות את כל החברה הערבית.

אחמד טיבי: משרד החינוך הוא בעל הממשק הרחב ביותר עם החברה הערבית בישראל, בעיקר מבחינת תעסוקה וכאשר מדובר על אלפי מורים ומורות בעיקר מובטלים ומובטלות, הבדלי הנתונים, הרי הסיבה ברורה – כי רבות מהמורות שמובטלות, לא נרשמות במשרד החינוך, לא מגישות בקשות ולכן זה לא מפחית מהאבטלה, זה מפחית מהמספר הרשמי, הרשום.

אחמד טיבי: לכן, מר עבדאללה חטיב הציג נתון של 2,500.

אחמד טיבי: הנתון הוא קשה יותר, באופן פרקטי.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא תמונת הקונטרסט, ההיפוך בין החברה הערבית והחברה היהודית.

אחמד טיבי: בחברה הערבית יש אבטלה של מורות ומורים, בחברה היהודית, במערכת החינוך, יש דרישה, ההפך, דרישה למורים ומורות וכל הזמן אנחנו תובעים ממשרד החינוך ומהממשלה, לקלוט מורות ערביות ומורים ערביים, במערכת החינוך היהודית.

אחמד טיבי: לא במקצוע השפה הערבית, אלא במקצועות מתאימים, כמו מתמטיקה, ביולוגיה, אנגלית.

אחמד טיבי: אני מכיר, מר חטיב, עשרות מקרים כאלו של מורות שמלמדות במערכת החינוך היהודית ועם סיפורי הצלחה.

אחמד טיבי: יש אפשרות לקלוט 1,000 מורים ומורות ערביים במערכת החינוך היהודית.

אחמד טיבי: כך אתם פותרים חלק מבעיית האבטלה ופותרים את עניין הדרישה במערכת החינוך היהודית.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא הצורך להוסיף תקנים, משרות, למערכת החינוך הערבית, לפחות 4,000, אם מחשבים את זה לפי שעות.

אחמד טיבי: לא שעות, לפי מספר תלמידים למספר מורים, מספר מורים – מספר תלמידים.

אחמד טיבי: לפי מספר שעות זה 6,000 ומשהו תקנים.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה זה הסבה מקצועית, כבר דנו ודשנו בזה.

אחמד טיבי: יש אפשרות לעשות הסבה מקצועית למי שרוצים, למי שרוצים או רוצות – הייטק, סיעוד וכדומה.

אחמד טיבי: זה מצריך תקציב וכשאומרים תקציב, התשובה היא תמיד: יש צמצומים.

אחמד טיבי: זה משרד האוצר.

אחמד טיבי: משרד האוצר יכול לעשות משהו מעניין יותר ופרקטי יותר, גברתי היושבת-ראש – תוכנית פרישה מפתה שתפנה דרך למורות צעירות.

אחמד טיבי: זה נקרא להזרים דם חדש במערכת, לפתור את בעיית הקליטה ויש רבים שרוצים לפרוש ואם ייתנו להם תנאים מפתים, הם יעשו זאת וזה תפקידו של משרד האוצר.

אחמד טיבי: הוא אפילו לא חושב בכיוון הזה.

עליזה לביא: משרד האוצר חושב בכיוון של הארכת גיל פרישה, כמו שאנחנו יודעים.

אחמד טיבי: זה ההפך, אנטי-תזה למה שאני אומר.

מסעוד גנאים: חשיבתו אחרת.

אחמד טיבי: אני לא רוצה לדבר על קליטת נשים ערביות, אקדמאיות ערביות באופן כללי, אמנם זה קשור, אבל זה תלוי בוועדות אחרות.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לך ולחבר הכנסת מסעוד גנאיים שהעלה את הנושא.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה לך.

עליזה לביא: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.

עיסאווי פריג': אני אעשה את זה כמה שיותר קצר.

עיסאווי פריג': אל"ף, ברכות על הוועדה שאתם מקיימים דיון לטעמי מאוד חשוב ובעל השלכות.

עיסאווי פריג': אני בן-אדם מציאותי, אני אשפוט לפי הנתונים בפרקטיקה.

עיסאווי פריג': רבותיי, אתם יכולים להגיד אחלה נאומים והרבה תזות, הנתונים בשטח – יש כשל בחינוך הערבי.

עיסאווי פריג': כשל רודף כשל, שנה רודפת שנה.

עיסאווי פריג': כל הטיעונים ששמעתי וידידי, חבר הכנסת טיבי וחבר הכנסת מסעוד גנאיים ואני שומע בכל מקום, חוזרים ונשנים על עצמם.

עיסאווי פריג': בינתיים, התוצאות מראות אחרת ועל-פי התוצאות אני פונה.

עיסאווי פריג': עזבו אותי מכל המלל היפה והדו"חות הסטטיסטיים, שלא צריך מאמץ מיוחד בשביל לחבר אותם.

עיסאווי פריג': אני שואל, את השיח שלי אציג אותו בכמה שאלות.

עיסאווי פריג': במיוחד.

עיסאווי פריג': אני הבנתי ממר עבדאללה חטיב שזו פעם ראשונה שאני נפגש ומכיר ורואה, אני לא, אתה יושב ראש האגף למינהל, לחינוך הערבי, נכון?

עבדאללה חטיב: מנהל אגף א', לחינוך במגזר הערבי.

עיסאווי פריג': מנהל אגף א'.

עבדאללה חטיב: אין מינהל ערבי.

עליזה לביא: זה מובנה בתוך.

עיסאווי פריג': אתה האיש מספר 1, של החיוך הערבי במדינת ישראל, ראש הפירמידה.

עבדאללה חטיב: נכון.

עיסאווי פריג': אתה הכתובת.

עבדאללה חטיב: נכון.

עיסאווי פריג': יפה.

עיסאווי פריג': אתם מזכירים כאן נתונים, אתה אמרת 2,500, חבריי אמרו יש אנשים שלא נרשמים בגלל שלטון המוכתרים ושלטון הוואסטה, אז אומר – בשביל מה לי להירשם?

עיסאווי פריג': לא נרשמים, וחלקים שמתחתנים ולא מוצאים את הדרך, ונשאר עם ה- 2,500 שאתה מציג לנו.

עיסאווי פריג': כל הנתונים מראים אלפים אחרים.

עיסאווי פריג': שאלתי הראשונה: הנתונים האלו חוזרים מדי שנה ומתרבים ומה עשיתם בפועל, עשייה, ולא הצהרות, ולא מכתבים, מה עשיתם בפועל, שהמספרים האלו שנים על גבי שנים, הולכים ומתרבים?

עיסאווי פריג': שאלה שנייה: ציינת את נושא ההכוונה האקדמאית וההכוונה.

עיסאווי פריג': מתי היא התחילה?

עיסאווי פריג': שנה?

עיסאווי פריג': שנתיים?

עיסאווי פריג': מתי התחילה ההכוונה?

עיסאווי פריג': ב- 50 בתי-ספר ציינת.

עבדאללה חטיב: ב- 50 בתי-ספר היא התחילה בשנת הלימודים, אני אתייחס.

עיסאווי פריג': אל תגיד לי שנה.

עבדאללה חטיב: תשע"ג, 2012.

עליזה לביא: השנה, השנה התחיל.

עיסאווי פריג': תגיד השנה או שנה שעברה.

עיסאווי פריג': אני רוצה לשמוע ממך, בהכוונה האקדמית של בתי-הספר שנתתם, ה- 50 בתי-ספר, איך זה השפיע על הכיוון של בוגרי התיכונים בבתי-הספר האלו.

עיסאווי פריג': שאלתי השלישית: שמעתי מעלי ותד, ד"ר עלי ותד, שהוא ראש מכללה, שאתם הכנסתם אלמנט נוסף שזה בחינה בערבית.

עיסאווי פריג': מי שמסיים מכללה, צריך לעשות בחינה בערבית, בשביל הניקוד, כתנאי הכשרה.

עבדאללה חטיב: לא, הוא דיבר על תנאי סף לקבלה למכללה.

עיסאווי פריג': אבל אתם כהכשרה, גם נותנים בחינה בערבית, נכון?

עבדאללה חטיב: נכון.

עיסאווי פריג': שמעניקים לה נקודות.

עיסאווי פריג': נכון?

עבדאללה חטיב: נכון.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע ממך מה אחוז המורות שמסיימות מכללה, שנכשלות בבחינה הערבית הזו.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה רבה.

עיסאווי פריג': שנייה, עוד שאלה אחרונה.

עיסאווי פריג': אני רק שאילת שאלות אני שואל.

עליזה לביא: בבקשה.

עיסאווי פריג': סוגיית המכללות.

עיסאווי פריג': מר וותד ציין שהמכסה נקבעת על-פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

עיסאווי פריג': התחושה במגזר הערבי שהפרטת הממשלות והעמותות שעובדות בממשלות, יצרו מצב, אני אגיד את זה בערבית, שלם וקח.

עיסאווי פריג': וזה התוצאה, תגיע לילדים שלנו בהישגים, בכל מדדי ההישגים – בגרות, מיצ"ב, פיזה, כולם, שהישגים שנה על גבי שנה, אנחנו רואים בטבלאות ב- down, ואתם יכולים להגיד לנו אחלה טבלאות ואחלה דברים, אבל בפועל, יוק.

עיסאווי פריג': זה מה שרציתי לשמוע תשובות.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה לך.

עליזה לביא: אנחנו נשמע תשובות בדברי הסיכום.

עליזה לביא: חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.

חנין זועבי: תודה רבה.

חנין זועבי: אני אנסה לצמצם ולתת לך, כבוד היושבת ראש, באמת טבלה שהיא צמצום לכל הדיונים שאנחנו ערכנו פה על סוגיית האבטלה.

חנין זועבי: קודם כל, אוקיי, אפיקי תעסוקה לנשים ערביות, אין.

חנין זועבי: אז יותר מ- 50% מהנשים הערביות, עובדות בהוראה בבתי-הספר.

חנין זועבי: יש לנו בעיה משני הכיוונים – מחסור בביקוש ועודף בהיצע.

חנין זועבי: מחסור בביקוש – צפיפות.

חנין זועבי: כאשר יש לך את הנתון של הצפיפות, מול כל 11.6 תלמיד, יש מורה יהודי, לעומת מול 13.6 תלמיד ערבי, יש מורה, אז הצפיפות בכיתות גורמת למחסור בביקוש.

חנין זועבי: עכשיו על העודף בהיצע.

חנין זועבי: אני חושבת שיש פה פשע שקוראים לו הנושא של הכשרת המורים והמורות הערביות במכללות, בלי ביקורת ועל זה לא צריכים ראשי המכללות לבוא ולהגיד לנו, לשווק לנו את הרמה הגבוהה של המכללות, אלא חוקרים ויש המון חוקרים, אם אנחנו מכבדים את עצמנו, אנחנו נשמע מה החוקרים אומרים בנושא הכשרת מורים.

חנין זועבי: איימאן אגברייה, חאלד אבו עסבה, חוקרים שאין להם כל אינטרס לשווק את המכללות.

חנין זועבי: אבל לשמוע את המנהלים והאחראים על המכללות, אנחנו לא צריכים מישהו לשווק לנו.

חנין זועבי: ואני חושבת, עבדאללה חטיב, שמשרד החינוך עושה פשע בנושא הכשרת המורים.

חנין זועבי: אתה מכיר מורות שלא יודעות לכתוב ערבית בכיתה?

חנין זועבי: אתה מכיר מורות, כיתה א', שההורים שלהם כאשר פותחות את המחברות של התלמידים, מוצאים טעויות ושגיאות בכתיב, לכיתה א' ו- ב' ו- ג', את זה אנחנו קובעים.

עיסאווי פריג': אתה מסכים שהבן שלך ילמדו אותם מורים כאלו?

עיסאווי פריג': וכולם בוגרי הכשרה.

חנין זועבי: אני לא צריכה את המכללות.

עיסאווי פריג': שלם וקח, זה המצב שאנחנו נמצאים בו.

עיסאווי פריג': זה נורא מעצבן.

חנין זועבי: זה הסוגיה.

עליזה לביא: אנחנו בדיון מהיר, אני מבקשת.

חנין זועבי: למה הסוגיה הזו חשובה?

עיסאווי פריג': אבל היא לב העניין.

עליזה לביא: היא לא לב העניין.

עיסאווי פריג': היא לב העניין.

עיסאווי פריג': הכל מתחיל משם.

חנין זועבי: אז אני אגיד לך למה.

חנין זועבי: החוקרים יגידו לך למה.

עיסאווי פריג': שלם ותלמד, והילדים ישלמו, במקום שילכו למקצועות אחרים.

חנין זועבי: כי העודף הזה, כי זה קל, זה קל להתקבל למכללה, אין קריטריונים.

חנין זועבי: מי שאומר שיש קריטריונים, הוא לא יודע על מה הוא מדבר או שהוא יודע אבל רוצה לסלף, היות שהוא לא יודע שאנחנו יודעים.

עיסאווי פריג': אין קריטריונים.

חנין זועבי: דברי שני, אין קריטריונים גם בקבלת התעודה, לא בכניסה למכללה יש קריטריונים, ולא בקבלת התעודה יש קריטריונים וזה מה שגורם להיצע הגדול.

חנין זועבי: עבדאללה חטיב, זה לא רק בעיה של אבטלה, זה גם בעיה של רמה ואתם, במשרד החינוך, ואתה כאחראי ראשון, אתה צריך גם לשים את הנושא הזה, של רמת ההכשרה של המורות, וזה גם ישפיע על ההיצע.

חנין זועבי: בשבילנו, אנחנו ההורים, אתה ההורה, זה לב הבעיה בחינוך הערבי – הכשרת מורים בחינוך הערבי, אחר-כך מכל מה שאמרתם, יש לך, אני חושבת, כבוד היושב ראש, ג'מאל זחאלקה הציע תוכנית של פרישה מוקדמת לפני שנתיים.

חנין זועבי: פרישה מוקדמת, יש מורים שלא רוצים ללמד.

חנין זועבי: יש מורים שלא רוצים להיכנס לכיתה.

חנין זועבי: אז מה, אז זה פה, גם עודף היצע.

עליזה לביא: אני חושבת שאת נוגעת בכמה נושאים ואני חושבת שאנחנו בדיון מהיר, הייתי רוצה - - -

עיסאווי פריג': אבל נושא ההכשרה הוא לב הבעיה.

עיסאווי פריג': המורים בסיטונאות.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: הייתי שמחה לשמוע את סאוסאן תומא שוקחה מעמותת נשים נגד אלימות.

עליזה לביא: בבקשה.

סאוסאן תומא שוקחה: שלום, ותודה על ההזמנה.

סאוסאן תומא שוקחה: אני לא רוצה לחזור על נתונים, כבר דיברו כולם על הנתונים, אבל אני רוצה לעשות כמה הבהרות בנושא של השיבוצים.

סאוסאן תומא שוקחה: משרד החינוך, כשאומר שיבצנו מורים, זה לא אומר שהם נתנו מורה חדשה להיכנס למשרד החינוך או ללמד במשרד החינוך.

סאוסאן תומא שוקחה: זאת אומרת שהיא ביקשה אולי להגדלת אחוז המשרה שלה, מ- 12 שעות לימוד ל- 24 או ל- 30, זאת אומרת, גם העברת מקום מהדרום, שיש לנו גם אלפי מורות שמלמדות מהצפון, מלמדות בדרום, שהן מבקשות לעבור מהדרום לצפון והן נענו, אז מה שנענה, כאשר אנחנו מדברים על נענו 5,000 או נענו 2,500 בקשות, זאת לא אומרת תקנים חדשים.

סאוסאן תומא שוקחה: זאת הבהרה אחת.

סאוסאן תומא שוקחה: הבהרה שנייה בנושא של תוכנית החומש.

סאוסאן תומא שוקחה: עם כל הכבוד להצהרות של שר החינוך והרשות לפיתוח כלכלי, אבל באחת הישיבות עם מר עבדאללה חטיב, העברת לנו שמשרד החינוך קולט בלי התוכנית הזאת, 70 מורות בשנה, מורות ערביות מלמדות בשפה הערבית בבתי-ספר יהודיים.

סאוסאן תומא שוקחה: אז מה זאת אומרת?

סאוסאן תומא שוקחה: תוכנית החומש הזאת, מה, הוסיפה עוד 30 תקן או הוסיפה עוד 100 תקן?

סאוסאן תומא שוקחה: גם זאת שאלה למר עבדאללה חטיב, אני רוצה להבהיר.

עליזה לביא: אנחנו צריכים לסיים ב- 11.

עליזה לביא: אז בואי, שלוש דקות אני נותנת לכל אחד.

סאוסאן תומא שוקחה: ורק הערה אחת, שאנחנו כעמותת נשים נגד אלימות מנהלות - - -

עליזה לביא: כל אחד רוצה לדבר וכל אחד מרחיב.

עליזה לביא: אז אני מבקשת, אתה דיברת, אדוני, אני נורא מצטערת.

עליזה לביא: אתם צריכים לעזור, כולם.

סאוסאן תומא שוקחה: מנהלות אתר לאקדמאיות ערביות שמשתתפות בהן 2,000 אקדמאיות ערביות.

סאוסאן תומא שוקחה: עשינו סקר לנשים שהן עם תעודת הוראה, 80% מהנשים הערביות שעם הוראה, הן כן רוצות לעבוד במשרד החינוך בבתי-ספר יהודי, והן מוכנות ואני יכולה לתת לך שמות עם מספרי טלפון להתקשר אליהן.

עליזה לביא: תודה גברתי.

עליזה לביא: רועי אסף מהרשות לפיתוח כלכלי, משרד ראש הממשלה.

רועי אסף: שלום, תודה רבה על הדיון.

רועי אסף: אני חושב שיש בעיה בדיון שלצורך העניין אתם מעלים פה שותף שלא נמצא, שהוא המועצה להשכלה גבוהה.

רועי אסף: יש מדיניות של ניהול של תארים ומה אנשים לומדים ואיך הם לומדים ומה רמת התארים ואתם למעשה ממקדים כל פעם את הדיון שם והמועצה להשכלה גבוהה לא נמצאת.

רועי אסף: אנחנו, משרד ראש הממשלה, גם עם משרד החינוך וגם עם המועצה להשכלה גבוהה, נדרשנו לעניין הזה.

רועי אסף: אנחנו מפעילים את תוכנית חינוך לקריירה כעת במשרד החינוך ובעתיד במועצה להשכלה גבוהה, כיוון שאנחנו מסכימים שהיצע המורים מהמכללות הוא גדול מדי.

עליזה לביא: אבל מה התשובה שלך לגבי ההערה שניתנה כאן וחזרה וניתנה כאן לגבי כניסת הסף, דרישות הסף למכללות.

רועי אסף: אני מסביר עוד פעם, דרישות הסף זה לא אחריות של משרד ראש הממשלה.

רועי אסף: המועצה להשכלה גבוהה, יש מועצות של פרופסורים שקובעים את דרישות הסף ומאשרים.

עליזה לביא: לא הזמנו את המועצה להשכלה גבוהה?

מיכל רוזין: משרד החינוך זה המועצה להשכלה גבוהה.

עליזה לביא: לא.

עליזה לביא: לא נכון.

עליזה לביא: לא.

מיכל רוזין: יושב-ראש המועצה להשכלה גבוהה זה שר החינוך.

רועי אסף: את הוות"ת.

עיסאווי פריג': אבל אם אתה אומר שזה עולה כל הזמן והם לא נמצאים, מה אני צריך להבין מזה?

עליזה לביא: לא, אדוני.

עליזה לביא: אנחנו כנראה לא הזמנו משום שהדיון התמקד בנושא של אבטלת מורות.

רועי אסף: בתעסוקת מורות.

עליזה לביא: אני חושבת שאנחנו נקיים ישיבת ועדה בנושא הזה.

רועי אסף: כיוון שזמני קצר, אני אנסה פשוט לתמצת את הדברים.

רועי אסף: גם נשלח לחברת הכנסת זועבי לפני שנה וחצי וגם נשלח לוועדה למעמד האישה, ל- ממ"מ מסמך שלנו שיתעסק בכל תעסוקת הנשים הערביות, מדוע?

רועי אסף: כיוון שאם יש לי עכשיו בעיה של תחבורה ב- X יישובים ערביים, אז הבחירה הטבעית של האישה הערבייה היא תהיה ללמוד הוראה, כאשר ייתכן מאוד שאם הייתי מסדר לה אוטובוס, היא היתה הולכת לבחור מקצוע אחר.

רועי אסף: ולכן, צריך, כשמסתכלים על נושא התעסוקה, יש הרבה כלים שעמיתיי במשרד הכלכלה שיושבת משמאלי, מפעילים עם הרשות לפיתוח כלכלי, בשביל לשנות את כיוון הרכבת מההתחלה.

רועי אסף: אתם עכשיו נמצאים ומתנגשים מול משרד החינוך על בעיה שהיא כבר קיימת.

רועי אסף: החינוך לקריירה, אתה לא תראה את התוצאה שלו עכשיו, אתה לא יכול לקבל עליו נתונים.

רועי אסף: אתה תראה אותו בעוד שלוש ארבע שנים.

עיסאווי פריג': 65 שנה הנתונים אותם נתונים.

עיסאווי פריג': תגיד לי, הגברת עוד מעט יוצאת לפנסיה, תחכה לגלגול הבא.

עיסאווי פריג': בסדר, נחכה לגלגול הבא.

עיסאווי פריג': נחלום בקבר על הישגים.

רועי אסף: אני מסביר לך עוד פעם, חבר הכנסת, שהנקודה היא שאתה צריך להסתכל - - -

עיסאווי פריג': 65 שנה סיפרתם, תפסיק.

חנין זועבי: הפיתרון הכי מהיר – תוכנית פרישה מוקדמת.

חנין זועבי: תוכנית פרישה מוקדמת שאנחנו הצענו.

עיסאווי פריג': יוצאים לפנסיה עוד מעט.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: אני רוצה לשמוע את יעקוב איברהים מיוזמות קרן אברהם.

עליזה לביא: אני חוזרת ושומעת על היוזמה, בבקשה.

יעקוב איברהים: בוקר טוב.

יעקוב איברהים: אני רוצה להגיד על פרויקט יא סלאם שהוא פרויקט שפועל בשיתוף פעולה עם משרד החינוך מ- 2008, של שילוב מורות ערביות שמלמדות אמנם את השפה הערבית, אבל כן משתלבות.

יעקוב איברהים: כיום יש 100 מורות שעובדות במספר בתי-ספר, כמעט 200 ומשהו, ובטח הם גם במשרה מלאה.

עליזה לביא: מה זה השותפות הזאת?

עליזה לביא: משום שהבוקר כבר ישבתי עם השר על הנושאים של המשרד ושאלתי והוא אמר זה של משרד החינוך.

עליזה לביא: מה זה השותפות הזאת, אפשר ברגע ללמוד, פעם אחת?

יעקוב איברהים: זה תוכנית שפיתחנו ביוזמות קרן אברהם, אבל כן במשרד החינוך.

עליזה לביא: ומשרד החינוך מממן אותה?

יעקוב איברהים: חלקית, אני לא כל-כך יודע בכמה.

עיסאווי פריג': מה זה חלקית?

עיסאווי פריג': 10%?

עליזה לביא: מה שהשר אמר הבוקר זה שזה במימון משרד החינוך.

עליזה לביא: אני רוצה ללמוד על התוכנית הזאת.

עליזה לביא: מה זה אומר?

יעקוב איברהים: אני לא מדבר על שילוב המורות העתידיות, אני אומר על פרויקט שעובד מ- 2008.

יעקוב איברהים: למשל, הכשרות והכל שנעשות דרך קרן אברהם, אבל גם, המשכורות והכל דרך משרד החינוך, שהן עובדות, הרבה מהן השתלבו בצורה יוצאת מן הכלל, חלק מהם הפכו אפילו להיות גם מחנכות בתוך בית-הספר, ואנחנו מאוד מברכים על היוזמה הזאת.

עליזה לביא: ולגבי התוכנית העתידית שלכם, ל- 500, במסגרת התוכנית, ה- 500 מורות, או שזה שתי תוכניות נפרדות?

יעקוב איברהים: לא לא, אנחנו התחלנו את זה אבל כנראה שזה, בגלל ההצלחה, החליטו.

עליזה לביא: בזכות ההצלחה.

יעקוב איברהים: בזכות ההצלחה.

עליזה לביא: אני אתן לך לסכם משום שאנחנו חייבים לסיים, יש פה עוד אנשים שלא דיברו.

עליזה לביא: תודה, תודה, אדוני.

עליזה לביא: חברת הכנסת מיכל רוזין.

מיכל רוזין: קודם כל, אני חושבת שאם מיקוד הנושא היה בנושא אבטלה, אז משרד הכלכלה היה צריך להיות כאן.

עליזה לביא: משרד הכלכלה כאן.

מיכל רוזין: כאן, אז אני אשמח לשמוע כי מהצגות לסדר שונות ושאילתות וגם דיון בוועדת הכלכלה עם השר בנט, אני העליתי שוב ושוב את הנושא של אבטלת נשים ערביות והוא הכריז מעל דוכן הכנסת במליאה, שבפירוש הנושא הזה הוא הראשון במעלה אצלו, הוא מתכוון להידרש לנושא, יש תוכניות, יש תקציבים, אז נשמח לשמוע על העניין הזה, כי זה הכל קשור אחד בשני.

מיכל רוזין: אני רוצה לשאול, ככה אני שומעת כל הזמן, קודם כל, אני חייבת לומר שאני לומדת פה הרבה על הנושא של תנאי הסף במכללות להוראה.

מיכל רוזין: אני חייבת לומר שזה לא רק בעיה של החברה הערבית.

עיסאווי פריג': אבל אצלנו כולה.

מיכל רוזין: אין ספק, אין ספק.

עיסאווי פריג': זה בסיטונאות.

מיכל רוזין: אני לא בתחרות.

מיכל רוזין: אין ספק שהמצב הרבה יותר קשה.

מיכל רוזין: אני רק אומרת שטעויות, טעויות כתב של מורות גם אני מזהה והרמה היא לא מספקת בכל.

מסעוד גנאים: צריך דיון על האיכות.

מסעוד גנאים: עכשיו מדברים על הכמות.

מיכל רוזין: בדיוק.

מיכל רוזין: לגמרי.

מיכל רוזין: ולכן, בדיוק, אני מגיעה לכמות.

מיכל רוזין: כי האיכות, אין ספק, היא משפיעה אחר-כך על החינוך וזו סוגיה מאוד חשובה שלא הכרתי מספיק טוב ואני חושבת שצריך להתמקד בה.

עיסאווי פריג': הרי את חיה במגזר הערבי לא פחות מהמגזר היהודי.

מיכל רוזין: נכון.

עיסאווי פריג': ואת יודעת את זה.

מסעוד גנאים: מר עבדאללה חטיב יספר לך על מורים שניגשו לבחינה בעברית, כמה מהם שהצליחו ועברו את הבחינה.

מסעוד גנאים: אחוז, אולי.

מסעוד גנאים: מורים.

מיכל רוזין: אבל אני רוצה לשאול בכל-זאת.

חנין זועבי: מר עבדאללה חטיב גם אחראי על הבעיה.

מיכל רוזין: אני רוצה לשאול בכל-זאת.

מיכל רוזין: יש מורות, בואו, אנחנו קצת שופכים את התינוק עם המים.

מיכל רוזין: יש מורות מוכשרות, טובות, רציניות, שיכולות להשתלב במגזר היהודי, במערכת החינוך.

חנין זועבי: תנו לה לדבר.

חנין זועבי: אנחנו רוצים להקשיב לה.

עליזה לביא: אני מנסה גם לתת לאנשים.

עליזה לביא: קודם הוא אמר שלא נתתי לו כל הזמן ועכשיו הוא מפריע.

עליזה לביא: בבקשה, גברתי.

מסעוד גנאים: היא מסיעתו.

מיכל רוזין: בדיוק, הוא מרגיש בחברות שהוא יכול להפריע.

מיכל רוזין: אז באמת, לעניין הכמות.

מיכל רוזין: אני אומרת – בואו לא נשפוך את התינוק עם המים ונגיד כל המורות לא מוכשרות, לא טובות, זה לא המצב.

מיכל רוזין: יש הרבה מורות מוכשרות וטובות.

מיכל רוזין: השאלה היא למה משרד החינוך משלב מורות ערביות, רק להוראת ערבית.

מיכל רוזין: עם כל הכבוד, אני מכירה קצת גם את החינוך במגזר היהודי ואני אומרת לכם שחסר הרבה מאוד מורות ומה שעושים בפועל, זה בעצם להביא כל מיני מורות מחליפות, שמעולם לא למדו הוראה, מעולם לא עשו שום הכשרה, הן מגיעות ונהיות מורות במצבים, באמת, אני אומרת לכם, אני לפעמים רואה - - -

עבדאללה חטיב: אנחנו בתוכנית החומש לא מדברים על שפה ערבית בכלל.

מיכל רוזין: לא, אז אני שואלת שוב – האם אי-אפשר להגדיל את הכמות, כאשר יש, דיברה פה חברת הכנסת על ביקוש והיצע.

חנין זועבי: 5,000 מורות מחסור, בבתי-הספר היהודיים.

חנין זועבי: 5,000.

מיכל רוזין: בדיוק.

מיכל רוזין: למה לא משלבים?

מיכל רוזין: הרי נשיג בכך שלוש מטרות – גם ניצור מצב שיהיו יותר מורות, שיש ביקוש לכך, במגזר היהודי, גם נוריד את סף האבטלה ואת כמות המובטלות בחברה הערבית וגם ניצור, תסלחו לי, סוף סוף איזה שהוא שילוב של חיים ביחד, שלא יהיה, זה יכול להשיג מטרה עם ערך מוסרי ראשון במעלה, שבאמת ילד ילמד אצל מורה ערבייה, הוא יוכל לקבל גם פן תרבותי, גם פן בהחלט של סובלנות, של להכיר את האחר.

מיכל רוזין: אני גרה בפתח-תקווה, עיסאווי גר בכפר קאסם והילדים שלנו נפגשים כי אנחנו חברים, אבל אף ילד לא פוגש ילד ערבי מכפר לידו.

עליזה לביא: חברת הכנסת רוזין, אני חושבת שאת גולשת מהנושא של הדיון, במובן הזה שאין פה אנשים שיכולים לענות לך על הסוגיה המאוד מורכבת הזאת.

מיכל רוזין: למה?

מיכל רוזין: משרד החינוך.

מיכל רוזין: תשלבו יותר מורות ערביות.

עליזה לביא: לא, אני חושבת שזאת שאלה שצריך להפנות לשר החינוך, כי זה עניין של - - -

מיכל רוזין: שר החינוך הודיע שהוא פתוח לעניין והוא בעד.

עיסאווי פריג': יש לך אמירה חדה בסוגיה הזו.

עליזה לביא: בואו נמשיך את הדיון.

עיסאווי פריג': יש לך אמירה חזקה.

מיכל רוזין: ברור שזה יהיה קשה, זה תהליך.

מיכל רוזין: אבל צריך להתחיל אותו.

עליזה לביא: תכניסי את זה, שילוב מורות ערביות בחינוך היהודי, נכניס את זה ואני חושבת שזה לא, אין לנו פה אנשים שיכולים לענות על הסוגיה הזאת.

עיסאווי פריג': שיהיה חלק.

עיסאווי פריג': מדינת כל אזרחיה, שנתחיל בשילוב.

עליזה לביא: בסדר, אז זאת סוגיה שהשר צריך להידרש אליה.

עליזה לביא: אני חושבת שצריך לזמן המשך.

עליזה לביא: אנחנו כרגע בדיון - - -

מיכל רוזין: לדעתי, השר תומך בעניין והבטיח לקדם.

עליזה לביא: אני חושבת שיש הבדל בין תמיכה והצהרה לבין שילוב בפועל, ולכך אנחנו - - -

מיכל רוזין: בשביל זה אנחנו פה.

עליזה לביא: בסדר.

עליזה לביא: אנחנו לא בשביל זה פה, אנחנו בשביל לתת דיון מהיר על הסוגיה הזאת של האבטלה בשנת הלימודים הקרובה.

עליזה לביא: אנחנו נמשיך - - -

מיכל רוזין: אבל את האבטלה את פותרת על-ידי מקומות עבודה.

מיכל רוזין: יש מקומות עבודה.

עליזה לביא: מיכל, הנושא הזה הוא נושא של מדיניות והוא נושא של הצהרות והוא נושא של התוויה.

עליזה לביא: זה לא סתם עד היום לא נפתר.

עליזה לביא: אז אם רוצים לבוא ולהעלות את הנושא הזה לדיון, אז צריך להיערך וגם להזמין את האנשים המתאימים.

עליזה לביא: ואנחנו, אני חושבת שכרגע אין לנו מי שיענה על הסוגיה, שהיא מאוד חשובה, מה שאת מעלה אותה כרגע.

עליזה לביא: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה, גברתי יושבת הראש.

דב חנין: אני מצטרף לכל הדברים של חברתי, חברת הכנסת רוזין.

דב חנין: אני מברך, גברתי יושבת הראש, על ההצעה שלך.

דב חנין: אני חושב שכדאי להזמין גם את השר, גם את המנכ"לית.

דב חנין: אני חושב שיש רצון טוב, אבל יש המון המון חסמים.

דב חנין: אנחנו מדברים על 11,000 מורים ומורות שחסרים במערכת החינוך בכללותה, לפחות 1,000 מורות ערביות יכולות להשתלב בלימודי הערבית, בלימודי אנגלית, בלימודים של מקצועות נוספים.

מיכל רוזין: חשבון.

דב חנין: תועלות מכל הכיוונים.

דב חנין: אבל כפי שאמרת, גברתי יושבת הראש, זה נושא לדיון מיוחד.

דב חנין: אני מאוד מאוד מקווה שנצליח לקיים אותו ואני חושב שזה מפתח רציני לפיתרון של המון בעיות.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: כמו שאתם יודעים, אני שוב חוזרת ואומרת, על נושאים שהועלו כאן, גם במסגרת המכינה לגבי החברה הערבית, גם אבטלה, גם עבודה, גם מסגרות שעונות וגם הלימות.

עליזה לביא: אנחנו ביום חמישי הקרוב יוצאים לסיור של הוועדה בנצרת.

עליזה לביא: אני אשמח מאוד שתבואו, תשתתפו, תהיו איתנו, נלמד יחד ובאמת נראה איך לקדם את הסוגיות הללו שברוב המקרים, ועלה כאן העניין של תחבורה.

עליזה לביא: אין ספק שנושא של תחבורה, מקרין גם על מקומות עבודה.

דב חנין: היום בבוקר הייתי בפגישה במשרד התחבורה על תחבורה ציבורית כמפתח לתעסוקת נשים בציבור הערבי.

עליזה לביא: תדע לך ששני הנושאים, הנושא של תחבורה והנושא של אבטלה בכלל ואבטלת נשים בפרט, הוא נושא חד משמעי ואלו נושאים עולמיים שדנים בהקשרים הללו בהיבטים מגדריים.

עליזה לביא: גם כשיש רכב, מי לוקח, וגם מי יכול לצאת.

עליזה לביא: יש מושבים שיש אוטובוס שיוצא בשבע בבוקר, ואין יותר.

עליזה לביא: מי יכול לצאת, מי יכולה לצאת לעבודה, אם היא רוצה להוציא ילדים?

עליזה לביא: זה מאוד מורכב וזו סוגיה שמקרינה גם על האוכלוסייה היהודית וגם על האוכלוסייה הערבית ובאמת כדאי שנידרש לעניין הזה.

עליזה לביא: אני רק הייתי שמחה להעלות עוד נושא אחד במסגרת מחקר שקראתי לקראת הישיבה היום.

עליזה לביא: הנושא שבחברה הערבית, בהיבטים התרבותיים לרוב המקצועות הנרכשים הם מקצועות של מודלים שנמצאים בסביבה.

עליזה לביא: למשל, מקצוע הרפואה, למשל מקצוע הרוקחות וגם כמובן ההוראה, שדיברנו כאן בהרחבה.

עליזה לביא: לגבי ההכוונה המקצועית ומודלים לחיקוי, מודלים לחיקוי לבנות הצעירות, לאן אפשר להגיע, איך אפשר להתקדם.

עליזה לביא: אני הייתי מאוד מאוד שמחה, האם המחלקה של הבדלים בין המינים במשרד החינוך נכנסת למגזר הערבי?

עליזה לביא: הייתי שמחה לדעת האם התוכניות הללו קיימות במגזר הערבי.

עליזה לביא: לא רק העניין של הכוונה מקצועית, כן תלמדי טכנולוגי, לא תלמדי טכנולוגי, לגבי העצמת נשים, האפשרות, ההתקדמות, היכולת.

עליזה לביא: האם ילדה, נערה בת 17, 18, יודעת על אפשרויות קיימות במרחב התרבותי, ישראלי וכל מה שפתוח.

עליזה לביא: אני למשל, לא ידעתי שאני יכולה לשרת בצבא בגלי צה"ל.

עליזה לביא: לא ידעתי.

עליזה לביא: מה שהבת שלי יודעת היום, אני לא ידעתי.

עליזה לביא: אז האם הבנות הערביות, הנערות הערביות, בעצם יודעות מה פתוח בפניהן?

עליזה לביא: וזה לא רק הכוונה, זה לא רק הכוונה מקצועית לטכנולוגי או לא טכנולוגי.

עבדאללה חטיב: זה עיקר העבודה שלנו במסגרת הפרויקט, לפתוח אופק תעסוקתי.

עבדאללה חטיב: מה שאנחנו עושים, שאנחנו נותנים להם גם את חוויית ההצלחה.

עבדאללה חטיב: הם מסיירים בכל מיני מקומות, אם זה במפעלי היי-טק, אם זה באוניברסיטאות, אם זה במכון מחקר, במקומות שונים, על-מנת להראות להם שחוץ מתחום ההוראה יש גם כן מקצועות או אופני תעסוקה עתידיים שמיועדים גם לנשים.

עיסאווי פריג': ב- 50 בתי הספר שעשיתם, יש לך תוצאות איך זה השפיע?

עבדאללה חטיב: אני אומר לך מה שאמר לך רועי, התוצאות – אי-אפשר לראות אותם במיידי.

עבדאללה חטיב: את התוצאות אפשר יהיה לראות אחרי שלוש שנים.

עיסאווי פריג': אחרי שלוש שנים, מי תסיים לימודים.

עיסאווי פריג': אבל ההכוונה, היא בוחרת אחרי י"ב.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך, אם אנחנו היום רואים למשל שאחוז הביקוש למכללות, למכללות, אני רק מכללות שהם שייכים למשרד החינוך, הוא בירידה, משמעות הדבר שהיום אנחנו רואים שהם הולכים דווקא למקומות שהם מקומות אחרים והן הולכות דווקא לאקדמיה והן הולכות דווקא לטכניון והן הולכות דווקא למקומות - - -

עיסאווי פריג': אז בעוד שלוש שנים נראה את התוצאות של ההכוונה?

עבדאללה חטיב: נראה תוצאות.

עבדאללה חטיב: עכשיו אני רוצה להתחבר למה שאתם התחלתם פה.

עבדאללה חטיב: קודם כל, הפרויקט הזה שאנחנו דיברנו עליו, אנחנו הולכים להרחיב אותו לכל בתי-הספר במגזר הערבי, תוך שלוש שנים.

עבדאללה חטיב: תוכנית החומש שעליה דיבר השר והמנכ"לית הוא לא רק להוראת השפה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא התייחסנו לנושא של שפה ערבית, אנחנו התייחסנו למקצועות שהם מקצועות מדעיים, אנחנו דיברנו על פיסיקה, על כימיה, על ביולוגיה, על אנגלית, על מתמטיקה, ואין שום בעיה למשרד החינוך, לא היו הנחיות שהן אוסרות על העסקת מורים מהמגזר הערבי, במסגרת בתי-הספר במגזר היהודי.

עבדאללה חטיב: היום אני אומר לכם, הרבה בתי-ספר מהמגזר היהודי פונים דווקא למורות מהמגזר הערבי וחוץ מהתוכנית הזאת, אני רוצה להגיד לכם שלפי הנתונים שקיימים היום במשרד החינוך, מעל ל- 300 מורים מהמגזר הערבי מועסקים במגזר היהודי, לא רק בהוראת השפה הערבית.

עבדאללה חטיב: יש מורים, ואני מכיר מורים למתמטיקה, אני מכיר מורים לאנגלית, אני מכיר מורים למדעים, אבל זה אופן תעסוקתי שהוא - - -

עיסאווי פריג': מה אחוז, אני שאלתי שאלה חשובה, לא קיבלתי תשובה.

עיסאווי פריג': מה אחוז הנכשלים?

עליזה לביא: אדוני, אתם דיברתם.

עליזה לביא: יש פה שני חברים שלא דיברו, אז אני מבקשת לאפשר לעוד שני דוברים ואנחנו נסכם את הדיון.

עליזה לביא: זיאד מג'אדלה, יושב ראש המחלקה לתכנון ותיאום בהסתדרות המורים, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: שלום לכולם, קודם כל אני מברך את היושבת ראש, מברך את חבר הכנסת מסעוד גנאים על עצם קיום המפגש והגשת הבקשה לדיון שהוא לעניות דעתי, כאוב וכואב למורות הערביות ואני חושב שזה פצצת זמן מתקתקת ונזק מצטבר למדינה.

גאלב מג'אדלה: ולכן אני רוצה להיות קצת פרקטי ולא לחזור על כל מה שנאמר כאן ונאמרו כאן הרבה דברים שהם מאוד נכונים.

גאלב מג'אדלה: קודם כל, אני חושב שפה זה לא נושא רק של משרד החינוך לבד.

גאלב מג'אדלה: פיתרון הבעיה זה כרוך בכמה משרדי ממשלה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שפה צריך להיות על הקמת פרויקט משולש, של משרד החינוך, משרד התמ"ת או מה שנקרא היום משרד הכלכלה, משרד המדע והטכנולוגיה ועל הקמת מטה בראשות האוצר ולמציאת פיתרונות לנושא הזה, היות ומשרד החינוך לבד לא יכול לפתור את הבעיה.

גאלב מג'אדלה: קודם כל, הנושא שדובר עליו, על קליטת מורים ומורות ערביים בבתי-ספר יהודיים.

גאלב מג'אדלה: בכל הנושאים שיש אפשרות לקלוט אותם, אם זה אנגלית, אם זה מתמטיקה, אם זה מדעים, וכל מה שמשתמע מכך.

גאלב מג'אדלה: שנית, נושא של הסבה מקצועית ולכן אני הכנסתי פה גם את משרד הכלכלה.

גאלב מג'אדלה: בניית כיתות לימוד, בכדי שזה יביא לצמיחה ולצמצום מספר התלמידים בכיתות ואז נוכל לקלוט גם מורים ומורות חדשים למערכת.

גאלב מג'אדלה: רביעית, נושא הפרישה.

גאלב מג'אדלה: היום אנחנו יודעים, מכסות הפרישה השנתיות שמוסכמות עם האוצר זה בסביבות 1,200 – 1,250 פורשים לשנה, כולל המגזר היהודי.

גאלב מג'אדלה: אז מתוכם, כמה יוצאים במגזר הערבי?

גאלב מג'אדלה: איזה 150 מורים ומורות לפרישה?

גאלב מג'אדלה: כמה מכניסים במקומם?

גאלב מג'אדלה: 300, בחצי משרה?

גאלב מג'אדלה: זה לא יביא לפיתרון הבעיה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שפה צריך לפעול.

חנין זועבי: הם כבר שחוקים.

גאלב מג'אדלה: הם כבר שחוקים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שפה צריך לפעול על הקצאת מכסת פרישה בתוכנית חומש למגזר הערבי, לא פחות מ- 300 עד 400 פורשים במגזר הערבי בחמש שנים, אז אתה מפריש פה 2,500 מורים שאתה תוכל להכניס במקומם בתוך פרק זמן של חמש שנים, בין 2,000 עד 2,500 מורים ומורות.

גאלב מג'אדלה: והמורים שפורשים, אפשר גם פה לקלוט אותם בחינוך הבלתי פורמאלי.

גאלב מג'אדלה: ושתי הערות, רק בשביל להעיר את עיני החברים הנכבדים שיושבים כאן, למה שנאמר כאן.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת עיסאווי פריג' דיבר על נושא הבחינה בערבית.

גאלב מג'אדלה: השאלה פה ואני אומר כאיגוד מקצועי, אם מגישים את בוגר המכללה לבחינה בערבית אחרי ארבע שנות לימוד במכללה, איפה היו כל הזמן, איפה היינו כל הזמן בנושא הזה במכללות?

גאלב מג'אדלה: אני לא מדבר על המכללות כאן.

גאלב מג'אדלה: אני חושב, זה נעשה רק בכדי להקל על הבעיה לקליטת המורים לשיבוצים במגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: מורה שעובר את הבחינה הוא מורה שעובר את הבחינה, מקבל 15 נקודות פור לשיבוצים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שפה אחרי סיום ארבע שנים לקיים בחינה, אני חושב שזה עוול לבוגר או לבוגרת.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שפה צריך לפעול לפני זה.

גאלב מג'אדלה: מורה שרוצה להתקבל לעבודה במכללה ערבית, צריך להיות עם מינימום ארבע יחידות בגרות בערבית.

גאלב מג'אדלה: לא עם שלוש יחידות.

עיסאווי פריג': מורה שלא יודע ערבית והוא סיים מכללה, זה פשע, עוול, אין מילים.

גאלב מג'אדלה: אולי עוד שנייה, ואני מסיים.

עיסאווי פריג': אין מילים למה שקורה.

גאלב מג'אדלה: עוד הערה על מה שנאמר כאן.

עליזה לביא: אולי נעשה כאן דיון משותף עם ועדת החינוך.

גאלב מג'אדלה: אין בעיה.

מסעוד גנאים: מחר יש דיון בוועדת החינוך, על החינוך הערבי.

מסעוד גנאים: נעלה את כל הסוגיות.

גאלב מג'אדלה: עוד הערה, כבד היושבת ראש, הערה קצרה, על מה שנאמר כאן.

גאלב מג'אדלה: על מורות שהועסקו ונכון שהן לא מובטלות, במסגרת גנים פרטיים או צילה או תוכנית החומש, וזה נכון ופה הם מקבלות משכורת והן לא מובטלות, אבל מה הנקודה כאן, מה הבעיה כאן?

גאלב מג'אדלה: כל המורות שעובדות במסגרות האלה, זה לא נותן להן, לא זכויות סוציאליות, זה לא נותן להן נקודות לשיבוצים, הן לא יכולות להתקבל לעבודה במשרד החינוך.

גאלב מג'אדלה: היות ומורה, אחרי סיום לימודים במכללה, שלא עובדת ולא מלמדת באותה שנה, היא מקבלת רק נקודה אחת לשיבוצים, לעתיד, למשרד החינוך.

גאלב מג'אדלה: ומורה שעובדת בפועל, היא מקבלת ארבע נקודות.

גאלב מג'אדלה: וזה לא נותן לה גם זכויות לשיבוץ עתידי.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: אנחנו חייבים לסיים.

עליזה לביא: חבר הכנסת חנא סוייד, בבקשה.

חנא סוייד: גברתי, בקצרה.

חנא סוייד: אני חושב שהתוצאה של רצון הרבה נשים ערביות לצאת וללמוד על-מנת לעבוד, הוא היה בומרנג.

חנא סוייד: היום הפגיעה בתדמית, נשים שחיפשו הגשמה עצמית מוצאות את עצמן מתחננות בשביל לעבוד וזה בומרנג ממש.

חנא סוייד: אני נכנס בקצרה לפתרונות.

חנא סוייד: אני חושב שההפרדה בתכנים בין החינוך העברי והערבי היא רצויה, אבל ההפרדה בתעסוקה היא פוגעת כי אנחנו רואים שבחינוך העברי יש מחסור, בחינוך הערבי יש עודף היצע וצריך להוריד את המחיצות בין שתי המערכות העצמאיות מבחינת העסקה, על-מנת לאפשר למורים ומורות ערביות ללמד ביולוגיה ומתמטיקה, דברים שלא צריכים רקע תרבותי.

חנא סוייד: יחד עם זה, אני חושב שרק העניין של הסבה מקצועית ייתן פיתרון למצוקה של מורות ערביות.

חנא סוייד: כי אני מעריך כל שנה, על-פי הריבוי הטבעי ותחלופה של מורים, צריך 1,000 מורים ומורות חדשים במערכת החינוך הערבית.

חנא סוייד: פחות או יותר.

חנא סוייד: לפי גידול אוכלוסייה של 3%.

חנא סוייד: מה שקיים היום, יש לנו 11,000.

חנא סוייד: כלומר, אם יש לנו אפס ייצור, צריך 11 שנים בשביל להעסיק את כל ה- 11,000 וזה אבסורד, זה לא ייתכן.

חנא סוייד: ואנחנו לא יכולים להפסיק את הנחשול של עוד מורים ועוד מורות שנכנסים לשוק.

חנא סוייד: כך שאני חושב שהפיתרון האמיתי והיסודי זה הסבה מקצועית.

חנא סוייד: יש לנו, כפי שחושבים שהיום להעסיק רוקחים במקצועות רפואה, כי הם לומדים בכל זאת ויש להם את הידע ויש היצף, יש היצע גדול של רוקחים, אז מחפשים להם עכשיו כיוונים אחרים לתרום מהידע שלהם בכל זאת הם אקדמאים.

חנא סוייד: אני חושב שצריך לעשות אותו דבר לגבי האקדמאיות והאקדמאים הערבים שרצו להיות מורים, אבל מה אפשר לעשות, הם יכולים לחכות עוד 30 שנה בשביל להיכנס למערכת.

חנא סוייד: ולסיום, אני רוצה לפנות למר עבדאללה חטיב.

חנא סוייד: כל שנה במחוז הצפון יש מחזה מביש, בתקופת הקיץ.

חנא סוייד: חודש אוגוסט, מקימים, מציבים אוהל לפני משרד החינוך, משרד החינוך בנצרת עלית ובחורות שם הולכות שם ומושפלות.

חנא סוייד: אני מתכוון לכל מילה.

חנא סוייד: מתחננות.

חנא סוייד: אפילו מנצלים אותן.

חנא סוייד: אני חושב שמחובת

חנא סוייד: כם, על-מנת לשמור לפחות על הכבוד של הבחורים והבחורות.

חנא סוייד: לא מספיק שהן מובטלות, הן צריכות גם להתחנן למפקח זה או למפקח ההוא בשביל לקחת עשר שעות לימוד?

חנא סוייד: זה בושה וחרפה.

חנא סוייד: זה מעבר.

עליזה לביא: אני רוצה לסכם את הדיון.

עבדאללה חטיב: פתרנו את זה.

עבדאללה חטיב: זה נפתר.

עבדאללה חטיב: הוקם מרכז מידע ולא במחוז, הוקם מרכז מידע במטה בצפון.

עליזה לביא: ממתי?

עליזה לביא: אני שומעת פה שזה היה באוגוסט האחרון.

עבדאללה חטיב: זה היה לפני שנתיים.

עבדאללה חטיב: השנה פרסמנו את זה בצורה מאוד אינטנסיבית, כי התמונה שתיאר אותה חבר הכנסת חנא סוייד היא תמונה נכונה, היא תמונה אמיתית ויש לנו אינטרס שאותם מורים ומורות, בעיקר מורות ואימהות, שיקבלו גם כן שירות נאות ויקבלו גם כן מקום שהוא נאות.

עבדאללה חטיב: ולכן הקמנו מרכז מידע בצפון שייתן להן מענה בנושא הזה, עם ניקוד, עם מיקום, והמרכז הזה פתוח כל ימי השבוע, כל המורים יכולים אפילו להתקשר ולזמן, על-מנת לא להמתין.

עליזה לביא: תודה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לתת תשובות לחבר הכנסת.

עליזה לביא: ממש בקצרה, כי אנחנו חייבים לסיים.

עיסאווי פריג': אחוז העוברים, זה הכי חשוב.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לתת לך תשובות קצרות.

עבדאללה חטיב: לגבי נושא של ההישגים הלימודיים, מחר אנחנו בוועדת החינוך של הכנסת, מתאר את העלייה בהישגי התלמידים הערביים, הן במבחני הבגרות, הן במבחנים הבינלאומיים והן במבחני המיצ"ב, בראייה שהיא חמש שנים.

עבדאללה חטיב: בנושא של מבחן הבקיאות.

עבדאללה חטיב: אנחנו מלפני שלוש שנים, אנחנו עשינו מבחן והגדרנו פרמטרים שהם מנבאי איכות למורים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: דיברנו על ממוצע ציונים ודיברנו על מבחני בקיאות בשפה הערבית למועמדים בהוראה.

עבדאללה חטיב: 50% מהמורים שניגשו למבחן במגזר הערבי, נכשלו.

עיסאווי פריג': עליזה, תקשיבי לנתון.

עיסאווי פריג': נתון מדהים.

עבדאללה חטיב: 50% מהמורים.

עיסאווי פריג': 50% מהמורות והמורים בוגרי המכללות במדינת ישראל, 50% ערביים, נכשלו בבחינת ערבית.

עיסאווי פריג': זהו.

עליזה לביא: בסדר, אנחנו נדון בזה בוועדת החינוך.

עיסאווי פריג': נכשלו בבחינה, בוגרי מכללות.

עיסאווי פריג': זה אות קלון, זה נתון מביש שצריך לחקור אותו לעומק.

עיסאווי פריג': זה מה שאני חושב.

עיסאווי פריג': איזה מכללות אלו באים, אני לא יודע.

עבדאללה חטיב: בנושא של תוספת שעות, אני רוצה להגיד - - -

עלי ותד: צריך להבדיל בין מכללות, לא כולם בוגרי המכללות הערביות.

עלי ותד: יותר בוגרי מכללות יהודיות.

עיסאווי פריג': אז צריך לעשות את המחקר הזה ואני אטפל בזה, ועדת בדיקה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: אני רוצה לסכם את הדיון.

חנין זועבי: בכל המכללות.

עליזה לביא: אנחנו מקיימים דיון משותף עם ועדת החינוך בנושא הזה, בבקשה, התכנסנו לשמו של נושא מסוים.

עליזה לביא: אני מאוד מבקשת את שורת הסיום שלך, אדוני.

עבדאללה חטיב: שני דברים.

עבדאללה חטיב: בנושא של תוספת שעות, אני רוצה להגיד שב- 2010, המשרד קלט כ- 1,800 מורים והיום אנחנו מדברים על 3,000 מורים שנקלטו במערכת החינוך במגזר הערבי וזה בשל תוספת כ- 10,000 שעות, למערכת החינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אני מציע שעיקר הדיון הזה לא יתמקד רק במשרד החינוך, כי עיקר הבעיה היא לא רק במשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: צריך להקים פורום משותף של כל משרדי הממשלה.

עבדאללה חטיב: הבעיה היא בעיה של אקדמאים ערבים.

עבדאללה חטיב: זאת אומרת שחלק מהאנשים שבאים להוראה, הם לומדים תואר ראשון במדעי המדינה, הם לומדים תואר ראשון במשפטים, הם לומדים תואר ראשון בסוציולוגיה, הם לומדים תואר ראשון בהנדסה ולא מוצאים תעסוקה במקומות אחרים ולכן מה הם עושים?

עבדאללה חטיב: הם עושים הסבה במסגרת המכללות ובאים להוראה ולכן הבעיה היא לא רק במשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: כלומר, אם אנחנו עושים פילוח לאותם מועמדים ואנחנו רואים שחלקם הם עורכי-דין וחלקם הם רופאים, חלקם הם מהנדסים, חלקם הם סוציולוגים, חלקם שסיימו מדעי המדינה.

מסעוד גנאים: אני מכיר עורכי-דין ורופאי שיניים גם עושים את זה.

חנין זועבי: אבל מי אחראי על קביעת הקריטריונים?

חנין זועבי: זה בסופו של דבר, משרד החינוך.

חנין זועבי: גם אם זה המועצה להשכלה גבוהה.

חנין זועבי: אתם אחראים.

עבדאללה חטיב: ולכן ההצעה להקים מין פורום שיטפל בנושא של האקדמאים במגזר הערבי, כולל מורים היא ההצעה הנכונה שיכולה גם לבנות תוכנית אסטרטגית לחמש-שש שנים, על-מנת לקלוט יותר אקדמאים מהמגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: הן במשרד החינוך והן במשרדי הממשלה השונים.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: אני רוצה לסכם את הדיון.

עליזה לביא: אתה רוצה לסיום?

עליזה לביא: בבקשה.

מסעוד גנאים: כן, רק הערה.

מסעוד גנאים: בטח לא היו לנו ציפיות שפה אנחנו נפתור את הבעיה.

עליזה לביא: אתם הערב יושבים עם השר.

מסעוד גנאים: כן, כן, היום אנחנו עם השר ומחר גם בשעה תשע יש דיון בוועדת החינוך על כל העניין של החינוך הערבי.

מסעוד גנאים: אבל הייתי אומר לפחות שהכיוון יהיה נכון לפתור את הבעיה.

מסעוד גנאים: לכן אני דורש, אני רק מבקש מהוועדה שיהיה גם דיון המשך שנעקוב אחרי מה שנאמר פה, בעניין הזה, להתמקד בעניין אבטלת המורות הערביות, למרות שהעניין הזה קשור בהרבה דברים והוא מערכתי.

מסעוד גנאים: אבל נתמקד בעניין הזה ושיהיה דיון המשך.

עליזה לביא: תראה מה כרגע סיכמנו.

עליזה לביא: אני חייבת לומר לך שהנושא הזה וחברת הכנסת זועבי מלווה אותנו באמת מתחילת העבודה בוועדה ועוד קודם והיא עדה לכך, הנושא הזה הוא חשוב מאוד, גם לחברה הערבית ובטח לחברה היהודית ובטח להמשך החיים המשותפים כאן.

עליזה לביא: נשים ערביות מרוצות יקרינו בכלל על סביבת עבודה ועל חינוך ילדים לאין שיעור ואני מחויבת לנושא הזה.

עליזה לביא: אין בכלל דיון בעניין הזה ואתם יודעים שהנושאים הללו מעסיקים את הוועדה שלנו ואנחנו נמשיך.

עליזה לביא: אני לא רואה בדיון הזה, דיון מזדמן אלא אני באמת רואה שהוא פותח סדרה של המשכיות.

עליזה לביא: אבל מה שאני כן מבקשת מכם, כי הנושא הזה, אתם מקדמים אותו גם בבמות אחרות, אני באמת חושבת שצריכה לקום ועדה משותפת.

עליזה לביא: כלומר, אם רוצים לעשות פה שינוי והרחבה של נושאים ומקצועות, זה הרבה מאוד נושאים תרבותיים שצריך לפעול בתוך המרקם החברתי המאוד מיוחד, גם של החברה הערבית אבל גם של נשים בחברה הערבית.

עליזה לביא: אז אנחנו נסכם את הדיון שכרגע עלה.

עליזה לביא: הוועדה סבורה שבעיית האבטלה הגבוהה בקרב מורות ערביות קשורה קשר ישיר לבעיות התעסוקה של נשים ערביות בכלל ואנחנו נידרש לנושא בעקביות.

עליזה לביא: הוועדה תזמן את שר הכלכלה לדיון בהרחבת עיסוקים מקצועיים לנשים ערביות.

עליזה לביא: הוועדה תקיים ביום חמישי הקרוב סיור בעיר נצרת כדי להיפגש עם ארגוני הנשים בשטח וללמוד על הבעיות עמן מתמודדות נשים ערביות גם בנושא תעסוקה וגם בנושאים נוספים.

עליזה לביא: הוועדה מברכת על תוכנית החומש של משרד החינוך לשילוב מורות ערביות בבתי-הספר היהודיים ומבקשת משר החינוך לבחון אפשרויות להרחיב את מספר המסלולים שבהם מורות ערביות ישולבו בבתי-ספר יהודיים ותזמן את שר החינוך להמשך דיון בנושא הזה.

עליזה לביא: הוועדה סבורה שהכוונה מקצועית ממוסדת בבתי-הספר חשובה ביותר להשתלבות בשוק התעסוקה ומבקשת ממשרד החינוך לבדוק כיצד ניתן להרחיב אותה לבתי-ספר ערביים כבר בשנה הקרובה.

עליזה לביא: הוועדה תקיים ישיבה משותפת עם ועדת החינוך בהשתתפות המועצה להשכלה גבוהה, בנושא תנאי קבלת מורים ומורות למכללות להכשרת מורים ובסוגריים אני כותבת לעצמי ש- 50% מהמורות שנכשלות במבחן בערבית זה רמזור אדום לכולנו.

עליזה לביא: תודה רבה, אדוני, על זימון הדיון.

עליזה לביא: אנחנו נמשיך לעסוק בנושא.

עליזה לביא: תודה לכולם, יום נעים.