ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 288, 2014-11-24 11:00

עמרם מצנע: אנחנו פותחים את הדיון.

עמרם מצנע: על סדר היום הצעת חוק הקולנוע (תיקון מס' 3) (תאגידים לניהול משותף של זכויות יוצרים), התשע"ד-2014, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

עמרם מצנע: אני מבין שיש הסכמה על הנוסח אחרי שעברנו מספר דיונים ומספר התייחסויות ולכן אנחנו לא צריכים למצות את כל הזמן שהעמדנו לרשות הדיון אלא אפשר בהחלט לקצר אותו.

עמרם מצנע: לפני שאנחנו מקריאים, עוברים סעיף סעיף ומאשרים, האם יש מישהו שרוצה לומר משהו?

<אופירה לובניצקי: מנכ"לית תל"י.

<אופירה לובניצקי: דיון זה נדמה בעינינו כישורת אחרונה לקראת חקיקת חוק שיסדיר פעילותן של חברות תמלוגים.

<אופירה לובניצקי: הצעת החוק חשובה.

<אופירה לובניצקי: בפעם הראשונה היא מכירה בזכות חשובה ויקרה של כל יוצר בתחום הקולנוע והזכות לנהל את זכות היוצרים שלו במשותף.

<אופירה לובניצקי: בסוף המושב האחרון אישרה הכנסת בקריאה ראשונה את הצעת התיקון לחוק הקולנוע.

<אופירה לובניצקי: אין זה סוד שאנחנו בתל"י הסתייגנו מהנוסח שאושר ואמרנו זאת גם בדיון שהתקיים ב-20 ביוני, גם ליושב ראש הוועדה, ליועצת המשפטית, לחברי הוועדה ולחברי הכנסת.

<אופירה לובניצקי: לתל"י חשוב שהחוק יאפשר לה לפעול כפי שחברת תמלוגים רגילה פועלת בדומה לחברות תמלוגים אחרות בישראל וכמקובל בעולם, לנהל במשותף את זכויות החברים בה ולהיות בעלת זכות עמידה בתחום האכיפה והגבייה מול המשתמשים.

<אופירה לובניצקי: מכוחו של הנוסח שעבר בקריאה ראשונה לא הובטח כל זאת.

<אופירה לובניצקי: הנוסח הנוכחי, כפי שאנחנו מבינים אותו, מאפשר לתאגיד לניהול משותף לנהל את זכויות היוצרים במשותף, לתת רישיונות משותפים, לנהל משא ומתן משותף, לקבוע דמי רישיון ולתעד במשותף וכמובן גם להיות בעלי זכות עמידה ולייצג את ענייניהם של היוצרים כשהם אינם מתייצבים בפועל מול המשתמשים שהם בעצם המעסיקים ובפועל מטה לחמם.

<אופירה לובניצקי: במידה שיובהר שההבנה שלנו את החוק, כפי שיסביר היועץ המשפטי שלנו, נכונה, אנחנו מבקשים מהוועדה להעביר את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: עוד מישהו?

<דרור שטרום: אם אפשר להוסיף.

<דרור שטרום: אני מייצג את תל"י בעניינים שנוגעים לחוק הזה.

<דרור שטרום: כמו שנאמר, החוק הוא בנוסח שמקובל עלינו ויש לנו בעצם הבהרה ובקשה מנציגי רשות ההגבלים העסקיים שנמצאים כאן.

<דרור שטרום: החוק הזה, בסעיף (ב), הוא חוק שיוצר בעצם זכות יסוד של היוצר בישראל שלא הייתה קיימת עד היום - אני מתייחס ליוצר הקולנועי – והיא זכות היסוד שענייניו יתנהלו על ידי תאגיד יוצרים בניהול משותף.

<דרור שטרום: זה שינוי חשוב שאולי נשמע סמנטי לחלק מהאנשים שרואים אותו, אבל ההבדל בין ניהול משותף לבין ניהול פרטני הוא שאין זכות יוצרים ועל זה אני לא אכביר כי הרי על זה כל החוק.

<דרור שטרום: מה שמטריד אותנו זה שבדרך כלל, כאשר קובעים זכות יסודית כל כך וחשובה כל כך, ויש לה חריג, בדרך כלל דואגים שהחריג יהיה מאוד נקודתי ופרטני וברור.

<דרור שטרום: כאן – אני עובר לסעיף קטן (ג) לנוסח שמונח בפניכם – הסעיף מדבר על כך שהוראות ותנאים שיוטלו לפי חוק ההגבלים העסקיים יכולים עדיין להיות מוטלים על אותו תאגיד לניהול משותף וזה מקובל עלינו.

<דרור שטרום: אלא מה, מאוד הייתי מבקש שנציגי הממונה במעמד החגיגי שאנחנו נמצאים בו היום יגידו את מה שנדמה לי ברור לכולם והוא שההוראות והתנאים שמדובר בהם כאן הם הוראות ותנאים שהם אופייניים או מעין אותם הוראות ותנאים שחלים על תאגידים לניהול משותף בכלל.

<דרור שטרום: אני מזכיר לכולנו שאנחנו הרי לא נמצאים באיזה מישור ריק.

<דרור שטרום: יש לנו את אקו"מ ויש את הפדרציה ויש ניסיון בסוג התנאים.

<דרור שטרום: שוב, אני לא מנסה לכבול אף אחד לניסוח טכני כזה או אחר, אבל רוח התנאים שקיימים היום, חשוב לנו להבין מנציגי הממונה שהיא רוח התנאים שפחות או יותר תחול גם על התנאים עלינו ושלא חס וחלילה יש איזו כוונה להטיל תנאים כאלה שיכולים בפועל לייבש את זכות הניהול המשותף ואת זכות היוצר למסור את ענייניו לניהול משותף.

<דרור שטרום: זאת בעצם הבקשה העיקרית שלנו בדיון הזה.

<דרור שטרום: בכפוף לזה הנוסח הזה מקובל ואפשר מבחינתנו להמשיך אתו הלאה.

עמרם מצנע: תודה.

גילה גמליאל: מה אומר על זה הממונה?

עמרם מצנע: הממונה שמע.

עמרם מצנע: נציג הממונה שמע.

עמרם מצנע: אנחנו נשמע את ההערות, נאשר את החוק ואז מי שירצה להוסיף דברים, יוסיף.

<מיכל רפאלי כדורי: אני סמנכ"לית רגולציה של YES.

<מיכל רפאלי כדורי: כידוע YES הייתה הגוף היחיד או הכמעט יחיד – אני חייבת להיות הוגנת – יחד עם ערוץ 10 שתמך בפועל בפעילות של תל"י ובחקיקה ובבקשה להסדיר אותה.

<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו סומכים על שיקול דעת הממונה ומבקשים שהוא לא יפלה אותם בתנאים לא מול אקו"מ, לא מול הפדרציה ולא מול גופים דומים.

<מיכל רפאלי כדורי: הם זכאים לאותם תנאים.

<אבי שמש: חשוב לי לומר כאן לפרוטוקול שאנחנו סומכים על הנוסח הזה והבענו את הסכמתנו.

<אבי שמש: מטבעם של דברים זה נוסח של פשרה מבחינתנו.

<אבי שמש: רציתי לומר שעמדת תל"י הייתה ונשארה שחוק כזה לא היה צריך להתייחס רק ליוצרים ישראליים אלא הוא היה צריך להיות חוק שמתייחס להתנהלות רגילה של חברות תמלוגים, כמו שמתנהלת אקו"מ לדוגמה או כמו שמתנהלות חברות תמלוגים בעולם.

<אבי שמש: קשרים בין חברות תמלוגים בעולם של ימינו הם מאוד מאוד מקובלים ואנחנו הבנו שבעניין הזה יש התנגדות מאוד גדולה.

<אבי שמש: מכיוון שחשוב לנו מאוד להעביר את החוק היום לקיומנו, הסכמנו לנוסח הזה אבל חשוב לי להגיד את עמדתנו כי עמדתנו הייתה ונשארה שכך זה היה צריך להיות.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: אנחנו נתחיל בהקראת החוק.

עמרם מצנע: נמצאים חברי הכנסת השותפים ליוזמה – דב חנין, גילה גמליאל.

דב חנין: אני לא שותף ליוזמה.

דב חנין: רק תומך בה מבחוץ.

גילה גמליאל: לפני ההקראה.

גילה גמליאל: ראשית, אני רוצה להודות לך חברי חבר הכנסת מצנע.

עמרם מצנע: להודות בסוף.

גילה גמליאל: אני רוצה להודות לך על היוזמה אבל אני עדיין חושבת שעכשיו אנחנו נאשר את זה והכול מעולה, זה גם די בהסכמה, אבל צרמו לי הדברים שנאמרו כאן קודם על ידי עורך דין שטרום ואני אשמח אם רק יתנו חידוד והבהרה כדי שיהיה לנו קל להצביע לכיוון שכולנו מתכוונים אליו.

עמרם מצנע: בקשתך, פקודה לי.

<יונתן צויקל: אני עורך דין במחלקה המשפטית של רשות ההגבלים העסקיים.

<יונתן צויקל: אני אגיד שאנחנו בסך הכול מרוצים מהתוצאה.

<יונתן צויקל: אני חושב שהנוסח הנוכחי של החוק הוא נוסח שיוצר איזשהו איזון ראוי בין החששות שעלו מהנוסח המקורי מצד אחד ומצד שני הוא באמת יסייע לנו להתקדם ולהסדיר את הנושא של תל"י ובאופן כללי של ייצוג יוצרים ביצירות קולנועיות ישראליות כפי שמצוין בחוק.

<יונתן צויקל: מבחינת המשך התהליך, איך שאנחנו רואים את הדברים, אנחנו חושבים שהחוק הזה באמת מתווה את שיקול הדעת של הממונה בצורה כזאת שתאפשר לו להמליץ בפני בית הדין להגבלים עסקיים לאשר את הפעילות של תל"י שכפי שעורך דין שטרום בעצמו אמר הנושא המרכזי אני חושב יהיה הנושא של התנאים.

<יונתן צויקל: לגבי התנאים, אנחנו לא יכולים כרגע להתחייב על איזשהו נוסח סגור של התנאים.

<יונתן צויקל: צריך לקחת בחשבון שיש אמנם ניסיון עם אקו"מ והפדרציה, אבל אנחנו בתעשייה קצת שונה.

<יונתן צויקל: יחד עם זאת, הכוונה היא לא להטיל איזה שהם תנאים שלא יאפשרו לתל"י לפעול.

<יונתן צויקל: כלומר, רוח החוק היא ברורה וברור לנו שהכוונה היא לאפשר ליוצרים לנהל משא ומתן משותף.

<יונתן צויקל: אני חושב שאלה הדברים הבסיסיים שעומדים בבסיס החוק הזה.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: מירב, בבקשה.

<מירב ישראלי: הצעת חוק הקולנוע (תיקון מס' 3) (תאגידים לניהול משותף של זכויות יוצרים), התשע"ד-2014 הוספת כותרת פרק א' בחוק הקולנוע, התשנ"ט-1999 (להלן – החוק העיקרי), לפני סעיף 1 יבוא: "פרק א': הגדרות" הוספת כותרת פרק ב' אחרי סעיף 1 לחוק העיקרי יבוא: "פרק ב': המועצה לקולנוע ומתן תמיכות".

<מירב ישראלי: תיקון סעיף 3 בסעיף 3(1) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "למעט לעניין הוראות פרק ג'".

<מירב ישראלי: תיקון סעיף 11 בסעיף 11(א) לחוק העיקרי, אחרי "תקציב שנתי לתמיכה בקולנוע" יבוא "לפי פרק זה" ובמקום "משרד החינוך, התרבות והספורט" יבוא "משרד התרבות והספורט".

<מירב ישראלי: עד כאן אלה תיקונים טכניים לסעיפי החוק שבעצם באים להתאים את מה שאני אקרא עכשיו שהוא התיקון המהותי לנוסח החוק בכללותו.

עמרם מצנע: את רוצה שנצביע על הסעיפים האלה?

<מירב ישראלי: אפשר להצביע.

עמרם מצנע: אני מעמיד להצבעה את הכותרת ואת סעיפים 1 עד 4.

עמרם מצנע: מי בעד?

עמרם מצנע: בעד – פה אחד

עמרם מצנע: הסעיפים אושרו פה אחד.

עמרם מצנע: אין נמנעים ואין נגד.

<מירב ישראלי: הוספת פרק ג' אחרי סעיף 12 לחוק העיקרי יבוא: "פרק ג': תאגידים לניהול משותף של זכויות יוצרים 12א.

<מירב ישראלי: תאגידים לניהול משותף של זכויות יוצרים בסעיף זה - "זכות יוצרים" – כמשמעותה בסעיף 11 לחוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007 (בחוק זה – חוק זכות יוצרים).

<מירב ישראלי: "יצירה קולנועית" – כהגדרתה בחוק זכות יוצרים.

<מירב ישראלי: "יצירה קולנועית ישראלית" – יצירה קולנועית שהיא אחת מאלה: יצירה קולנועית אשר רוב יוצריה אזרחים ישראלים, או שמקום מגוריהם הרגיל היה בישראל (להלן – תושבים), או שנוצרה ברובה על ידי אזרחים או תושבים כאמור, וזאת בין שהיצירה פורסמה ובין שלא שפורסמה.

<מירב ישראלי: יצירה קולנועית שבעת יצירתה היה מרכז עסקיו או מקום מגוריו הרגיל של לפחות אחד מפיקיה, בישראל.

<מירב ישראלי: לעניין הגדרה זו, "מפיק" – מי שאחראי על ביצוע הפעולות הדרושות לשם יצירת היצירה הקולנועית.

<מירב ישראלי: "תאגיד לניהול משותף של זכויות" – ארגון המייצג יוצרים של יצירות קולנועיות ישראליות ובעלי זכות יוצרים ביצירות כאמור לרבות במשותף.

מרב מיכאלי: יש לי בעיה עם ההגדרה הזאת.

מרב מיכאלי: ארגון המייצג יוצרים של יצירות קולנועיות ישראליות לרבות במשותף.

מרב מיכאלי: למיטב הבנתי, החוק הזה נועד להגן בדיוק על תאגידים של ניהול משותף ולא על כל מיני משרדי ייצוג שעונים להגדרה ארגון המייצג יוצרים של יצירות קולנועיות ישראליות ובעלי זכויות יוצרים.

מרב מיכאלי: זאת אומרת, אני מכירה סוכנים ומשרדי סוכנים שהם גם מייצגים יוצרים בעלי זכויות יצירה וגם לפעמים שותפים כמפיקים.

מרב מיכאלי: בהמשך לדיון הקודם שהתקיים בוועדה.

מרב מיכאלי: אני חוששת שזה לא מה שמתכוון החוק.

מרב מיכאלי: זאת אומרת, זה בטוח לא מה שמתכוונים יוזמות ויוזמי החוק, לתת כאן זכויות יתר למשרדי מייצגים כאלה ואחרים.

מרב מיכאלי: אני חושבת שגם משרד המשפטים לא מתעניין בזה.

מרב מיכאלי: לכן אני לא רואה למה צריך להיות כתוב לרבות עם שותף במקום ארגון של ניהול משותף של זכויות יוצרים, שזאת מטרת החוק בהגדרה של תאגיד ניהול משותף.

<מירב ישראלי: אולי אני אסביר למה זה בא דווקא לחזק את המעמד כמי שמנהל במשותף.

<מירב ישראלי: קודם כל, ה-לרבות במשותף זה מפני שזה לא רק במשותף.

<מירב ישראלי: הם יכולים בחלק מהדברים לפעול גם לא במשותף ולכן אי אפשר להגביל את זה רק לפעילות במשותף.

<מירב ישראלי: הדבר השני, המלים האלה נוספו מאחר

גילה גמליאל: הנוסח אצלי לא מעודכן.

גילה גמליאל: בנוסח שבפני זה לא מופיע.

<מירב ישראלי: הנוסח הוא אותו נוסח.

<מירב ישראלי: המלים האלה בלבד, לרבות במשותף, נוספו בין שבוע שעבר לדיון היום ואני מסבירה למה הן נוספו.

<מירב ישראלי: אין שינוי בנוסח.

עמרם מצנע: תקריאי שוב את ההגדרה.

<מירב ישראלי: "תאגיד לניהול משותף של זכויות" – ארגון המייצג יוצרים של יצירות קולנועיות ישראליות ובעלי זכות יוצרים ביצירות כאמור לרבות במשותף.

<מירב ישראלי: המלים היחידות שנוספו בנוסח הן "לרבות במשותף".

<מירב ישראלי: בעקבות הערה שקיבלנו מתל"י דווקא – יותר נכון זאת הייתה שאלה – האם הנוסח כפי שהוא, ההגדרה בלי המלים לרבות במשותף ביחד עם ההוראה של סעיף קטן (ב) כפי שהיא כרגע מנוסחת, האם זה מבטיח את העובדה שהיוצר בעצם יכול לאפשר לתאגיד לנהל את הזכויות שלו גם במשותף, למשל לנהל משא ומתן משותף ולתת רישיון סמיכה, למשל.

<מירב ישראלי: בגלל שסעיף קטן (ב) מנוסח בצורה שלא מבהירה את העניין הזה, נוספו המלים לרבות במשותף כדי להבהיר שתל"י, אחד הדברים שהיא יכולה לעשות למשל, זה לנהל משא ומתן במשותף עבור היוצרים ולתת רישיון סמיכה.

<מירב ישראלי: זה לא היה ברור.

<מירב ישראלי: אפשר היה לפרש את זה כך, אבל זה לא היה לגמרי ברור ביחס בין ההגדרה לניסוח של סעיף קטן (ב) שבעצם מתמקד ביוצר ולא בתאגיד.

<מירב ישראלי: הוא אומר מה היוצר יכול לעשות.

<מירב ישראלי: לכן דווקא המלים האלה באו לחזק את מעמדו של הארגון כמי שיכול לבצע את כל הפעילויות שמדובר אחר כך בניהול, שתכף אני אקרא זאת, שזה מתן רישיון שימוש, ניהול משא ומתן וכולי.

<מירב ישראלי: את כל הפעולות האלה הוא יכול לעשות במשותף.

עמרם מצנע: מרב, למה זה מפריע לך?

מרב מיכאלי: כמו שאמרתי, כי אני חושבת שלפני ה-לרבות במשותף, בגלל הקונטקסט אליו התכנסנו, כאילו הייתה איזו הנחה פרילימינרית שזה מובן מאליו שאנחנו מדברות על ארגונים של ניהול משותף אבל ברגע שהוספת את ה-לרבות במשותף, זה שואל מה המשמעות של אלה שלא במשותף.

עמרם מצנע: לרבות, זה גם.

מרב מיכאלי: יש אופציה שזה משותף ואופציה שלא במשותף.

גילה גמליאל: צריך לנסח את זה שונה.

מרב מיכאלי: לא במשותף, אני אומרת שזה פותח אפשרויות שלפי דעתי הן לא רצויות לאף אחד משני הצדדים של השולחן לצורך העניין.

<עדנה הראל: להבנתי הם לא רק מייצגים במשותף.

<עדנה הראל: הם מייצגים גם ייצוג שאיננו במשותף.

<קריאה: אין ייצוג פרטני בתל"י.

<עדנה הראל: אבל בניהול אחר כך יש גם היבטים פרטניים.

<קריאה: זה לא יעמוד במבחן המונה.

<עדנה הראל: הגבייה היא פרטנית.

<עדנה הראל: אם יש הפרה קונקרטית, עושים מהלך שהוא מהלך פרטני.

<קריאה: לא.

<קריאה: היא לא פרטנית ליוצר.

<אופירה לובניצקי: תל"י עובדת במשותף.

<אופירה לובניצקי: כל יוצר יכול להחליט כרצונו או לצאת מהייצוג בכל נקודת זמן.

<עדנה הראל: את עוקבת אחרי השימוש שיכול להיות רלוונטי ליוצר אחד ולא ליוצר אחר.

<עדנה הראל: כשאת גובה, זה יכול להיות רלוונטי ליוצר אחד ולא ליוצר אחר.

<קריאה: אבל הניהול הוא משותף.

<עדנה הראל: אבל ההגדרה של ניהול כוללת את כל הפעולות האלה שחלקן עושים אחר כך באופן פרטני.

<עדנה הראל: אני מסכימה שצריך להשאיר את האופציה.

<עדנה הראל: התאגיד הזה הוא עושה במשותף אבל במשותף זאת אחת הפעולות שהוא עושה.

<עדנה הראל: אולי צריך לומר ובכלל זה במשותף, במקום לרבות.

<מירב ישראלי: זה אותו הדבר.

<עדנה הראל: או בין היתר.

<עדנה הראל: תאגיד העוסק בין היתר בניהול משותף.

<מירב ישראלי: לדעתי הבעיה היא אחרת.

<מירב ישראלי: הבעיה היא האם המלים ארגון המייצג יוצרים של יצירות ובעלי זכות הוא בהכרח ארגון שהוא ארגון של ייצוג משותף.

<עדנה הראל: את השאלה הזאת הבנתי.

מרב מיכאלי: המטרה ברורה, אבל הניסוח לא מייצג את המטרה בעיני.

מרב מיכאלי: לא משיג את המטרה.

<יורם בן דוד: אני יכול להציע פתרון שלקוח מחוק זכויות מבצעים מ-1984?

<יורם בן דוד: שם מצוין ארגון המייצג את מרבית בעלי הזכויות.

<עדנה הראל: לא.

<עדנה הראל: זה לא זה.

<עדנה הראל: זה בפירוש לא זה.

<יורם בן דוד: זה יפתור את הבעיה כי את לא תקבלי בתוך החוק הזה, במסגר החוק הזה, ארגונים קטנים.

<עדנה הראל: אין לנו בעיה שיהיו ארגונים קטנים.

<דרור שטרום: אולי את המילה במשותף אפשר להעביר אחרי המילה מייצג.

<דרור שטרום: אז זה פותר את העניין.

<עדנה הראל: לא.

<עדנה הראל: אז זה רק במשותף.

<דרור שטרום: לא.

<דרור שטרום: מייצג במשותף זה כולל שרשרת של פעולות.

<עדנה הראל: המייצג בין היתר במשותף.

<דרור שטרום: נכון.

<דרור שטרום: זה בסדר גמור.

<עדנה הראל: זה לא אותו הדבר.

<עדנה הראל: הוא מייצג במשותף אבל יכול להיות שהוא עושה עוד דברים.

<עדנה הראל: לכן אני אומר מייצג בין היתר במשותף.

מרב מיכאלי: בין היתר מייצג במשותף.

מרב מיכאלי: זה אפשר.

מרב מיכאלי: אם בין היתר בא לפני המייצג, זה אפשר.

<דרור שטרום: נכון.

<דרור שטרום: להעביר את ה-במשותף לשם.

מרב מיכאלי: לא יכול להיות בין היתר לפני המשותף.

מרב מיכאלי: מבחינת הניסוח.

מרב מיכאלי: אם את רוצה להגיד ארגון שבין היתר מייצג במשותף, זה עושה את מה שאת מדברת עליו.

<עדנה הראל: אני לא רוצה.

<עדנה הראל: המייצג בין היתר במשותף.

<עדנה הראל: במשותף הוא מייצג ויכול להיות שהוא גם עושה עוד דברים.

<דרור שטרום: אבל הוא לא עושה עוד דברים.

גילה גמליאל: מבחינה משפטית היא צודקת.

<עדנה הראל: אולי נשאיר את זה לנסחות?

<עדנה הראל: אנחנו מסכימים על המהות.

<עדנה הראל: אנחנו לגמרי מסכימים על המהות.

<עדנה הראל: המהות אומרת שהוא מייצג במשותף.

מרב מיכאלי: אנחנו מדברות על שני דברים שונים.

מרב מיכאלי: משהו לא מתחבר.

מרב מיכאלי: אני מבינה מה את אומרת.

מרב מיכאלי: את אומרת שיש ארגון, מה שהוא עושה, הוא עושה ייצוג במשותף אבל הוא לא עושה רק את זה אלא הוא עושה גם ניהול לפעמים פרטני, גבייה וכולי, דברים שאינם ייצוג במשותף.

מרב מיכאלי: את אומרת שאת רוצה להכליל בסעיף הזה את כל מנעד הפעולות שעושה תאגיד לניהול משותף.

<עדנה הראל: כבר הכללתי את זה היום.

<עדנה הראל: תראי את ההגדרה של ניהול בסעיף הבא.

מרב מיכאלי: אין לי ויכוח אתך.

מרב מיכאלי: לכי אתי ותקשיבי לי.

מרב מיכאלי: אני מסכימה אתך.

מרב מיכאלי: את רוצה לוודא שהוא יוכל לעשות את כל הדברים שהם לא בהכרח במשותף והם לא בהכרח ייצוג או ניהול או לא חשוב, מה שאת מכלילה בפנים.

מרב מיכאלי: אבל כשאת מדברת אתי על זה, את מדברת בהגדרה על ארגון כמו תל"י שעושה ניהול משותף.

מרב מיכאלי: אני אומרת לך, עזבי לרגע את מנעד הפעולות שעושה הארגון ודברי אתי על ארגונים, איזה ארגונים, ואני אומרת לך שהגדרה של תאגיד לניהול משותף של זכויות כמו שהוא מנוסח כרגע, פותח פתח לארגונים שהם לא מסוגו של תל"י אלא הם ארגונים שהם פשוט משרד ייצוג שהוא לא עושה ניהול משותף.

מרב מיכאלי: יש שני בעלי בית, הם מייצגים כל מיני יוצרים והיוצרים עצמם הם במידה כזאת או אחרת בעלי זכויות יוצרים, לעתים אף בעלי הבית שותפים במידה כזאת או אחרת בזכויות היוצרים מתוקף החוזה שיש להם כבעלי בית עם המיוצג שלהם, ואני אומרת לך שכשזה כתוב כך, את בעצם מאפשרת גם להם את ההטבות כביכול או את ההגנות שהחוק הזה נותן ואת לא מתכוונת לתת להם את זה.

<עדנה הראל: אני הבנתי.

<עדנה הראל: לכן אמרתי שתנאי הכרחי הוא שהוא מייצג במשותף.

<עדנה הראל: חוץ מזה, יכול להיות שהוא עושה דברים נוספים ולכן הנוסח, איך לייצג את זה שבכל מקרה בתאגיד הזה מתקיים מייצג במשותף.

מרב מיכאלי: זה יהיה תנאי הכרחי.

<עדנה הראל: כן.

מרב מיכאלי: לכן את אומרת בין היתר?

<עדנה הראל: לדעתי זה כן משיג את זה.

<דרור שטרום: אפשר להגיד את זה בדברי ההסבר.

<קריאה: אין דברי הסבר.

<עדנה הראל: יש את הפרוטוקול.

<עדנה הראל: הפרוטוקול הוא חלק.

<עדנה הראל: לכן אמרתי ש-בין היתר הוא כן תנאי הכרחי כי בין היתר אומר שזה בטוח מתקיים ויכול להיות שמתקיימים עוד דברים.

<מירב ישראלי: אם יהיה צורך רק במשותף בלי בין היתר?

<עדנה הראל: זה ימנע דברים אחרים.

<עדנה הראל: אני לא רוצה למנוע את הדברים האחרים.

<דרור שטרום: זה לא ימנע?

<דרור שטרום: למה זה ימנע?

<מירב ישראלי: לצורך החוק הזה, זה מספיק לכאורה.

עמרם מצנע: אני מודה שאני חושב שאפשר לחיות עם ה-לרבות במשותף.

מרב מיכאלי: אבל אני חושבת שמירב ועדנה יכולות לדבר על זה.

מרב מיכאלי: אני רוצה שזה יהיה ברור שזה תנאי הכרחי.

מרב מיכאלי: כרגע לדעתי זה לא תנאי הכרחי.

<דרור שטרום: אולי אפשר בנאום בכנסת לכלול הבהרה יותר מפורטת לעניין הזה.

<עדנה הראל: אם היועצת המשפטית של הוועדה חושבת ש-בין היתר במשותף משיג את זה כתנאי הכרחי וזה טוב להשאיר שיהיה בין היתר, אפשר.

<עדנה הראל: המייצג בין היתר במשותף.

<מירב ישראלי: השאלה שלי היא אחרת.

<מירב ישראלי: אם אנחנו מורידים את בין היתר ומשאירים רק במשותף, שזה מה שרלוונטי לצורך ההסדרה כאן בעניין הזה, האם זה ימנע מהם בדברים אחרים לפעול באופן פרטני.

<מירב ישראלי: זאת השאלה.

<מירב ישראלי: נראה לי שהממונה הוא הרלוונטי לתת את התשובה לדבר הזה.

מרב מיכאלי: ובכל מקרה, אני אומרת שאם את אומרת בין היתר, זה חייב לבוא לפני לא בין היתר במשותף אלא בין היתר מייצג.

מרב מיכאלי: זה בדיוק העניין.

<מיכל רפאלי כדורי: אני חושבת שהערת חברת הכנסת מיכאלי נכונה.

<מיכל רפאלי כדורי: גם אנחנו חוששים מאותו חשש.

<מיכל רפאלי כדורי: היא אמרה דבר שחשוב גם לנו כגוף שידור.

<עדנה הראל: אין לנו ויכוח.

עמרם מצנע: השאלה כרגע היא רק לטרמינולוגיה.

<עדנה הראל: אין לנו ויכוח על המהות.

<עדנה הראל: נשים את ה-במשותף בשלב יותר גבוה.

מרב מיכאלי: מה סוכם?

<מירב ישראלי: ארגון המייצג במשותף יוצרים של יצירות קולנועיות ישראליות.

עמרם מצנע: אז את משאירה את זה רק במשותף.

<עדנה הראל: נכון.

<עדנה הראל: לכן אני הייתי אומרת המייצג בין היתר במשותף.

<מירב ישראלי: אם נגיד המנהל במקום המייצג?

<מירב ישראלי: זה ישנה?

<מירב ישראלי: אז זה אומר שרק מנהלים את הזכויות במשותף.

<מירב ישראלי: זה יותר טוב?

<עדנה הראל: אנחנו הגדרנו כאן ניהול.

<עדנה הראל: האמת שאולי עדיף לעבור לניהול כי זה עולה בקנה אחד עם ההגדרה.

<עדנה הראל: המנהל, בין היתר במשותף.

<מירב ישראלי: אז זה לא יכלול ארגונים שמייצגים אותם לצרכים אחרים.

<עדנה הראל: את לא מנהלת יוצרים.

<עדנה הראל: מנהל זכויות של יוצרים?

<דרור שטרום: כן.

<דרור שטרום: קולקטיב מנג'מנט.

<דרור שטרום: זה הביטוי באנגלית.

<עדנה הראל: בסדר.

<עדנה הראל: המנהל זכויות של יוצרים.

עמרם מצנע: תקריאו לנו את הסעיף.

<עדנה הראל: המנהל בין היתר במשותף זכויות של.

<מירב ישראלי: לגבי ניהול יש לנו הגדרה בסעיף הבא.

גילה גמליאל: זה ארגון המנהל בין היתר במשותף.

<עדנה הראל: אז ה-במשותף הוא תנאי הכרחי.

<מירב ישראלי: זה לא סתם ארגון שמייצג אומנים מפני זה חששת, אלא רק מי שמנהל במשותף את הזכויות שלהם.

עמרם מצנע: תקריאו את הסעיף.

<מירב ישראלי: ארגון המנהל בין היתר במשותף זכויות ביצירות קולנועיות ישראליות ובעלי זכות יוצרים ביצירות כאמור.

<עדנה הראל: זכויות של יצירות.

<עדנה הראל: זכויות יוצרים של יצירות.

<מירב ישראלי: זכויות יוצרים ביצירות קולנועיות ישראליות ובעלי זכות יוצרים ביצירות כאמור.

<עדנה הראל: ושל בעלי זכות יוצרים ביצירות כאמור.

<מירב ישראלי: אני מקריאה שוב נוסח סופי, בכפוף לניסוח של הנסחית.

<מירב ישראלי: "ארגון המנהל בין היתר במשותף זכויות יוצרים ביצירות קולנועיות ישראליות ושל בעלי זכות יוצרים ביצירות כאמור".

<מירב ישראלי: אנחנו ננסח את זה.

<מירב ישראלי: הכוונה ברורה.

עמרם מצנע: בסדר.

עמרם מצנע: נצביע על מה שהקראנו עד עכשיו.

עמרם מצנע: אנחנו מצביעים על סעיף 5(א)(1) ו-(2) עם התיקונים.

<מירב ישראלי: אפשר להצביע אחר כך על כל הסעיף.

עמרם מצנע: בסדר.

<מירב ישראלי: יחיד שהוא יוצר של יצירה קולנועית ישראלית או יחיד שהוא בעל זכות יוצרים ביצירה כאמור, רשאי לנהל את זכויותיו ביצירה הקולנועית הישראלית, ואם היצירה טרם נוצרה – לנהל את זכויותיו העתידיות בה, באמצעות תאגיד לניהול משותף של זכויות.

<מירב ישראלי: לעניין סעיף זה, "ניהול" – כל אחד מאלה: מתן רישיון שימוש, ניהול משא ומתן עם משתמשים, קביעת תנאי שימוש, קביעת דמי שימוש, מעקב אחר השימוש וגביית דמי שימוש.

<מירב ישראלי: אין בהוראות סעיף קטן (ב) כדי לגרוע מתחולת הוראות חוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח-1988, על ניהל משותף של זכויות יוצרים ביצירה קולנועית ישראלית, ובלבד שמכוח ההוראות והתנאים לפי חוק ההגבלים העסקיים לא תישלל הזכות לפעול כאמור בסעיף קטן (ב).

מרב מיכאלי: אדוני, אם יורשה לי, אני רוצה להחליף את המילה "לא תישלל" ב"לא תיפגע".

מרב מיכאלי: היא לא תישלל, זה קצת מרחיק לכת.

מרב מיכאלי: החוק נותן את הזכות וממילא הממונה לא יכול לקחת זכות שנתונה בחוק.

מרב מיכאלי: לכן אני חושבת ש"תיפגע" זה יותר נכון.

<יונתן צויקל: יש לנו קושי עם הדבר הזה משום שאם למשל אנחנו נבקש מבית הדין להטיל איזשהו תנאי מסוים, יטענו שכל תנאי פוגע בזכות לניהול משותף.

מרב מיכאלי: הבהרת קודם שהתנאים וההוראות יהיו מסוג אלה שמוטלות גם כך.

<יונתן צויקל: נכון אבל גם אקו"מ וגם הפדרציה שקיבלו אישורים רבים על כל פסיק בתנאים האלה.

<יונתן צויקל: אני מקווה שעם תל"י נצליח להגיע לאיזושהי הסכמה, אבל אני מניח שגם תל"י תרצה לריב על תנאים כאלה ואחרים.

מרב מיכאלי: אולי לא תיפגע באופן מהותי.

עמרם מצנע: אבל אז זה ויכוח, מה זה באופן מהותי.

<יונתן צויקל: יש כאן איזון.

<יונתן צויקל: צריך לזכור שיש גם צד שני למשוואה הזאת.

<יונתן צויקל: יש הרבה משתמשים קטנים שצריך לחשוב גם עליהם.

<יונתן צויקל: לכן אני חושב ש"לא תיפגע הזכות", זה ניסוח שהוא קצת גורף מדי.

מרב מיכאלי: אולי תיפגע באופן מהותי?

<עדנה הראל: אז יהיה ויכוח על מה זה מהותי ומה זה לא מהותי.

מרב מיכאלי: מצד שני, יישלל, זה מאפשר כרסום מאוד דרמטי.

<יונתן צויקל: אני חושב שיש גבול לכרסום.

<יונתן צויקל: כמו שאמרתי קודם, אנחנו לא נטיל תנאים שהתוצאה האפקטיבית שלהם היא שלילה של הזכות.

<יונתן צויקל: אנחנו מכירים בכוונת המחוקק בעניין הזה.

<יונתן צויקל: קיבלתם את ההצהרה הזאת שוב.

מרב מיכאלי: שלילה, זה בינארי.

מרב מיכאלי: זה יש או אין.

מרב מיכאלי: כמו שאמרתי, אני לא מפחדת ממצב שבו אתם תשללו את הזכות משום שלשלול זה לקחת.

מרב מיכאלי: אני מדברת על מצב שיהיה כרסום שיעקר את הזכות.

<עדנה הראל: אפשר לומר לא תמנע.

<עדנה הראל: זה לא ברמה בינארית של שלילה אבל מניעה זה משהו שיורד לשורשה של הפעילות.

<יונתן צויקל: מקובל עלינו.

עמרם מצנע: מקובל.

עמרם מצנע: לא תמנע.

עמרם מצנע: לא תמנע הזכות לפעול כאמור וכולי.

<מירב ישראלי: לגבי פסקה (ד), השר האחראי על ביצוע הפרק, הייתם אמורים להגיע להסכמה בעניין הזה.

<עדנה הראל: ואכן הגענו להסכמה.

<עדנה הראל: שרת המשפטים מסכימה להיות האחראית לביצוע ההסדר בחלק הזה.

<עדנה הראל: השרה בהתייעצות עם השר הממונה, שר התרבות שאחראי על חוק הקולנוע כולו, אבל בהקשר הקונקרטי הזה, שרת המשפטים.

עיסאווי פריג': צריך להוסיף את המילים "השר הממונה".

<עדנה הראל: לא צריך.

<עדנה הראל: השר מוגדר בהתחלת חוק הקולנוע.

<מירב ישראלי: שר המשפטים, בהתייעצות עם השר, אחראי על ביצוע פרק זה.

<עדנה הראל: הפרק הזה או הסעיף הזה.

<עדנה הראל: זה בסך הכול סעיף אחד.

<מירב ישראלי: זה כבר עניין של ניסוח.

<עדנה הראל: אם אני ברשות דיבור, אני מבקשת מה שביקשתי קודם להעיר.

<עדנה הראל: אנחנו לא בהכרח מסכימים עם הטענה הכללית שטען עורך דין שטרום לעניין הביטול של זכות היוצרים בהקשר של ניהול משותף.

<עדנה הראל: אנחנו לא בדיוק מבינים את הטענה.

<עדנה הראל: ודאי לפרוטוקול, אני מבקשת.

<עדנה הראל: אמרת לא זכות יוצרים אלא זכות אחרת.

<דרור שטרום: ממש לא אמרתי דבר כזה.

<עדנה הראל: אז לא הבנתי.

<דרור שטרום: לא התכוונתי לשום זכות אחרת מלבד זכויות יוצרים.

<דרור שטרום: גם אני בין המבהירים.

<עדנה הראל: נרשם בפרוטוקול.

<עדנה הראל: בסדר.

<עדנה הראל: עכשיו זה ברור.

<עדנה הראל: תודה.

גילה גמליאל: תפסיקו לדבר לפרוטוקול כל הזמן.

<עדנה הראל: דווקא בגלל שזאת פרשנות.

עמרם מצנע: זה לשימוש במידת הצורך.

<מירב ישראלי: הוספת כותרת פרק ד' לפי סעיף 13 לחוק העיקרי יבוא: "פרק ד': הוראות שונות".

<מירב ישראלי: אני רק אסכם ואומר שבסעיף קטן (ג), במקום "תישלל" יבוא "תמנע".

<מירב ישראלי: בסעיף קטן (ד), שר המשפטים, בהתייעצות עם השר, אחראי על ביצוע פרק זה.

עמרם מצנע: נצביע על כל סעיף 5 ו-6.

<מירב ישראלי: התחילה היא מידית?

גילה גמליאל: כן.

<נעמה דניאל: יש לנו עוד הערה לפרוטוקול.

<נעמה דניאל: התבקשנו להבהיר לפרוטוקול שמבחינתנו ניהול כולל גם העברה של זכות היוצרים לתאגיד הניהול המשותף.

<מירב ישראלי: נכון.

<מירב ישראלי: זאת עוד שאלה שנשאלה, האם הנוסח של הסעיף מונע את מה שניתן היום לעשות מכוח חוק זכות יוצרים וזה בעצם שהיוצר מעביר את זכויותיו לתאגיד.

<מירב ישראלי: משרד המשפטים התבקש להבהיר לפרוטוקול שאין מניעה לעשות כן.

עמרם מצנע: אנחנו מצביעים על סעיפים 5 ו-6 עם התיקונים.

עמרם מצנע: מי בעד?

עמרם מצנע: בעד – פה אחד

עמרם מצנע: הסעיפים עם התיקונים אושרו פה אחד.

עמרם מצנע: עכשיו נצביע על כל החוק עם התיקונים כפי שתיקנו.

עמרם מצנע: מי בעד אישור הצעת חוק הקולנוע (תיקון מס' 3) (תאגידים לניהול משותף של זכויות יוצרים), התשע"ד-2014?

עמרם מצנע: בעד – פה אחד

עמרם מצנע: הצעת החוק אושרה פה אחד.

עמרם מצנע: אני רוצה להודות קודם כל לתל"י שיזם ופעל אבל בעיקר לצוות המשפטי, גם לממונה על ההגבלים העסקיים, גם למשרד המשפטים ולמשרד התרבות.

עמרם מצנע: נדמה לי שהוכחתם אפשרות להיות יצירתיים מספיק ולמצוא את הדרך לקיים את מה שאנחנו כמחוקקים רצינו גם אם נמצאה דרך אחרת על ידי כניסה לתוך חוק הקולנוע.

עמרם מצנע: זה גם המקום לומר למועצת הקולנוע תודה על ההסכמה לפתוח את חוק הקולנוע ולהיכנס פנימה.

עמרם מצנע: חברותיי רוצות להעיר עוד משהו?

עמרם מצנע: עכשיו הזמן של התודות.

גילה גמליאל: בראש ובראשונה אני רוצה להודות לך.

גילה גמליאל: בדרך שלך המאוד מקצועית וקשובה היה ניתן להגיע לניואנסים שראינו שכאן זה ממש על חודן של מלים לפרוטוקול.

גילה גמליאל: באמת כל הכבוד שהתגברנו על המכשולים האלה והרבה בזכותך.

גילה גמליאל: באמת תודה, גם לחברתי המדקדקת ועל שיתוף הפעולה.

גילה גמליאל: כמובן תודה לתל"י.

גילה גמליאל: נקווה שהיוצרים במדינת ישראל יוכלו לזכות בתמלוגים וזה הכי חשוב.

גילה גמליאל: אני כמובן מודה לכל השאר שלקחו חלק.

מרב מיכאלי: מר מצנע, ראשית, תודות לך כמובן על עבודה מדהימה.

מרב מיכאלי: אני רוצה להגיד שבשנה שחלפה מאז הגשנו את הצעת החוק, השינויים והמציאות בעולם התקשורת ובעולם הכלכלי במדינת ישראל הוכיחו עד כמה באמת בעיני כמחוקקות המחויבות שלנו היא לשמור על הגנה לאלה שיש להם פחות כוח מול אלה שיש להם יותר כוח, ובישראל לצערי לא מהססים לנצל אותו בצורה באמת חסרת מעצורים וכל דאלים גבר או איך שאומרים את המשפט המלא בסטסטרון הזה.

עמרם מצנע: את צריכה להיות עקבית ולומר אלים או אלימה.

מרב מיכאלי: נזכיר לכולנו שעל פי דוח האו"ם משנת 2010 עדיין 99 אחוזים מהנכסים בעולם נמצאים בידי גברים.

מרב מיכאלי: תנוח דעתכם.

מרב מיכאלי: אני חושבת שזה צעד חשוב בדרך לעשות את זה בעוד דברים אחרים.

מרב מיכאלי: גם הדיון שהיה כאן בזכותך בחוק שאתה מוביל בנוגע לאומנים בעולם המוסיקה שזקוקים גם הם להגנה, אלה דברים שאנחנו צריכים להמשיך לעשות.

מרב מיכאלי: שוב, תודה רבה ובהצלחה לכולנו.

נחמן שי: אני שמח על ההזדמנות להיות כאן אחד היוזמים.

נחמן שי: התעשייה הזאת היא תעשייה מאוד משגשגת אבל היא צריכה תמיד לזכור שהיא לא הייתה קמה ומתקיימת וכל כך מצליחה לולא האנשים שעומדים בראשית התהליך הזה ומובילים אותו.

נחמן שי: אין בניין בלי יסודות.

נחמן שי: אלה היסודות והם יסודות שכל הזמן צריך לטפח אותם.

נחמן שי: החוק הזה יסייע לשמור על הזכויות של החברים והחברות האלה ובעיני זה הישג בלתי רגיל.

נחמן שי: תודה רבה.

עיסאווי פריג': אני אמנם לא מהיוזמים אלא הצטרפתי על הדרך, כטרמפיסט, מכוח היותי חבר בוועדת החינוך.

עיסאווי פריג': אני רואה שניסן לקח חלק בזה.

עיסאווי פריג': אני רואה את הדיון ואת אישור הצעת החוק הזה כצעד חשוב בהמשך לדיון הקודם שקיימנו היום שהוא לא פחות חשוב.

עיסאווי פריג': אני רואה את הדברים, איך הפקירו אתכם כל כך הרבה שנים עד שנאלצתם לערב את הכנסת ולהכניס את הדברים למסלולם.

עיסאווי פריג': יש אוזן קשבת.

עיסאווי פריג': יישר כוח.

עיסאווי פריג': זה צעד מבורך וחיובי.

<רונית וייס ברקוביץ': אני יוצרת ואני רוצה להודות לכולכם.

<רונית וייס ברקוביץ': לך מר מצנע, למרב מיכאלי, לגילה גמליאל ולכל חברי הוועדה.

<רונית וייס ברקוביץ': כמובן גם לשר התרבות.

<רונית וייס ברקוביץ': אני מודה לכם על כך שהקשבתם, תמכתם, הבנתם, נתתם לנו סעד ומקום בניגוד למקומות אחרים בהם נפגענו והעברתם חוק צודק מאין כמוהו.

<רונית וייס ברקוביץ': אני מאוד מבקשת מכם שתמשיכו לעקוב אחר יישום החוק ולוודא שאכן רוחו נשמרת.

<רונית וייס ברקוביץ': תודה רבה לכם.

<אופירה לובניצקי: במסגרת הברכות והתודות, בתור מנכ"לית תל"י זאת הזדמנות מצוינת להודות שוב, בראש וראשונה, לך חבר הכנסת עמרם מצנע ולמירב על העבודה המטורפת והנאמנה שנעשתה, לכל חברי הוועדה, בוודאי לגילה גמליאל, למרב מיכאלי לעיסאווי פריג' ולדב חנין.

<אופירה לובניצקי: אנחנו עבדנו כאן עם כולם.

<אופירה לובניצקי: עבדנו כל הזמן.

<אופירה לובניצקי: כמובן תודה לדרג המקצועי ששיתף פעולה ובסופו של דבר אנחנו נמצאים נכון להיום לקראת קריאה שנייה ושלישית והמשך פעולה של תל"י, של תמלוגים ליוצרים.

<אופירה לובניצקי: תודה רבה לכולם.

<דרור שטרום: אני מצטרף לכל מילה.

עמרם מצנע: עוד לא השלמנו אלא צריך להביא את זה למליאה.

עמרם מצנע: אני רוצה להודות למירב שעושה מעבר למה שתפקידה מחייב אותה על ידי יצירת התיאום בין הגורמים השונים.

גילה גמליאל: מתי זה יעלה במליאה?

<מירב ישראלי: בכפוף לנסחות, אני מקווה בעוד שבוע.

עמרם מצנע: אנחנו נעשה כל מאמץ שזה יעלה לא יאוחר משבוע הבא ויאושר וייכתב בספר החוקים.

עמרם מצנע: תודה לכולכם.

עמרם מצנע: מזה אפשר ללמוד גם לגבי החוק בו עסקנו קודם לכן שגם הוא עיר מבוכים ובעיות אבל אם נרצה למצוא את הדרך לפתור את הבעיה לשמה התכנסנו, אני בטוח שנמצא דרך טובה.

עמרם מצנע: תודה רבה.