ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 413, 2014-12-08 11:00

אבישי ברוורמן: כבוד שר התחבורה ישראל כץ, אדוני המנכ"ל, חברת הכנסת תמר זנדברג, מנהלת הוועדה לאה ורון והיועץ המשפטי איתי עצמון, נציגי המשרדים השונים, מנכ"ל רשות שדות התעופה יעקב גנות, כל הציבור המכובד של כל הארגונים.

אבישי ברוורמן: לא תכננו את מערכת הבחירות בדיוק כפי שקרה ולכן היינו צריכים להיות היום באמצע הקדנציה ולקבל דיווח על ההתקדמות בביצוע תקציב 2014 ועל תוכנית העבודה לשנת 2015 של שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

אבישי ברוורמן: זה במסגרת העבודה של ועדת הכלכלה, שמפקחת כמעט על כל השרים הביצועיים, להוציא את שר האוצר והשר להגנת הסביבה.

אבישי ברוורמן: אין ספק שהשר כץ הוא אחד השרים הבודדים שלוקח תפקיד וממשיך בו על פני זמן כדי שיהיו תוצאות, כי רוב השרים מכהנים תקופה קצרה ורצים תיכף לתפקיד הבא ובסופו של דבר גם לא משאירים את חותמם.

אבישי ברוורמן: השר כץ, אני חושב שתכננת להיות קצת יותר זמן בתפקיד.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שבממשלה הבאה.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שנהיה בצדדים שונים – אולי אנחנו ננהל, אולי אתם תנהלו – אבל אם אתם תנהלו יש לך סיכוי טוב להיות שר אוצר, אני חושב, אלא אם כן יתנו את זה למישהו ממפלגה אחרת.

אבישי ברוורמן: בכל מקרה, בתחבורה אתה עושה עבודה מאוד-מאוד רצינית.

אבישי ברוורמן: רואים את זה ברחבי הארץ.

אבישי ברוורמן: אנחנו עובדים עם משרד התחבורה, אדוני המנכ"ל, יותר מאשר עם כל משרד אחר.

אבישי ברוורמן: אנחנו עובדים גם על הרפורמה שחלק גדול ממנה עבר בנושא הרכב ואנחנו נמשיך לערוך את הדיונים בפגרה בצורה המושכלת והרצינית שתמיד היתה בוועדת הכלכלה, שלכל דבר נכנסים לעומק ועובדים ברצינות, עם הצוות המסור.

אבישי ברוורמן: במקביל כמובן יש לנו גם נקודות אחרות שנרצה להעלות בפניך תוך כדי הדיון: נושא ה"רב קו", שאני מקבל כל-כך הרבה פניות מתי כבר אפשר יהיה להתנהל ולעבור ממקום למקום בצורה מסודרת; נושא האופניים החשמליים – אתה זוכר שהבאתי את זה לתשומת לבך כאשר הכנת תקנות ואמרנו שצריך להתקדם.

אבישי ברוורמן: היתה התקדמות מסוימת אבל לא מספקת.

אבישי ברוורמן: עדיין אנחנו רואים את ההפקרות, במיוחד בתל-אביב, ואת התאונות.

אבישי ברוורמן: אין ספק שמשרד התחבורה הוא משרד חובק עולם, שיש לו השפעות אדירות גם על הכלכלה, גם על הבטיחות, גם על איכות החיים, לא רק על התוצר הלאומי.

אבישי ברוורמן: לכן נשמח מאוד לשמוע סקירה קצרה וממצה שלך, אדוני השר, על ביצוע התקציב ב-2014.

אבישי ברוורמן: תוכנית העבודה לשנת 2015 קצת פחות רלוונטית, אבל לפחות תן את הכיוונים שעליהם חשבת.

אבישי ברוורמן: אנא, בקצרה, ואחריך אדוני המנכ"ל, וניתן לכל הציבור פה לשאול.

אבישי ברוורמן: זאת הזדמנות לשאול את שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאלות נוקבות.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שהוא והצוות יענו דבר דבור על אופניו.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

ישראל כץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ישראל כץ: אני מעדיף, כדי לחסוך זמן, לאפשר למנכ"ל להציג.

ישראל כץ: לאחר מכן, בשלב השאלות או באיזה שלב אחר, אומר כמה דברים.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: מר יצחקי, בבקשה.

<עוזי יצחקי: תודה רבה.

<עוזי יצחקי: נציג מצגת קצרה גם על הפעילות שלנו ב-2014 וב-2015.

<עוזי יצחקי: מבחינת המטרות של המשרד, אלה המטרות שרצנו איתן בשנים האחרונות ומתכוונים גם לרוץ איתן בשנה הקרובה.

<עוזי יצחקי: ראשית, מדובר על פיתוח תשתיות התחבורה בכל התחומים ומיגור פיגור של שנים.

<עוזי יצחקי: עניין נוסף, שהוא לא פחות חשוב ונמצא בסדר עדיפות, הוא הקמת מערכות תחבורה המונית במטרופולינים.

<עוזי יצחקי: אנחנו רואים את הרכבת הקלה בירושלים, את המטרונית בתל-אביב, את ההתפתחות של הרכבת התחתית בתל-אביב ושיפורים נוספים – ואני מניח שגם יישאלו פה שאלות, ונמצאים אתנו הגורמים הרלוונטיים במשרד שישיבו – באמת לתת דגש על שיפור השירות בתחבורה הציבורית.

<עוזי יצחקי: דברים נוספים, כמובן העלאת רמת הבטיחות בכל התחומים.

<עוזי יצחקי: וכפי שציין יושב-ראש ועדת הכלכלה, הדבר הנוסף והמשלים הוא קידום רפורמות ושינויים מבניים, להפחית את יוקר המחיה, וועדת הכלכלה בהחלט עזרה לנו בעניין הזה ועוזרת.

<עוזי יצחקי: לגבי הביצוע – פה אני רוצה להיכנס לעניין של ביצוע התקציבי עצמו.

<עוזי יצחקי: אני מבקש שקרן טרנר, סמנכ"לית בכירה לתשתיות במשרד התחבורה, תרחיב.

<עוזי יצחקי: אני רוצה לברך אותה בהזדמנות הזאת כי היא נבחרה ביום חמישי האחרון כאחת מארבעים הצעירים המבטיחים עד גיל 40.

<עוזי יצחקי: אנחנו גאים שגדלים אצלנו במשרד – זו מדיניות של השר לקדם נשים.

<עוזי יצחקי: בשבוע שעבר הושבעה שרית זוכוביצקי-אור, סגנית היועצת המשפטית, לשופטת, וקרן טרנר זכתה בפרס ובתואר מחמיא מאוד, ואנחנו מקדמים נשים.

אבישי ברוורמן: את קרן טרנר אני מכיר כבר כל-כך הרבה שנים, לא רק בזכות הדוד שלה אלא גם בזכותה עצמה, מכל העבודה, גם מהעבר הרחוק.

<עוזי יצחקי: בבקשה, קרן טרנר, בקצרה, על הביצוע של התקציב לפי התחומים.

<קרן טרנר: יש לנו גם תקציב חוץ-תקציבי אז הקפדנו לחלק את העניין הזה כדי שתוכלו לעקוב בהשוואה למה שאתם רואים בהצעת תקציב המדינה, אבל נרצה להציג את הדגשים לגבי היקף הפעילות.

<קרן טרנר: סעיף 79 הוא סעיף הפיתוח של המשרד.

<קרן טרנר: את השנה הזו נסיים עם ביצוע של כ-11 מיליארד שקלים.

<קרן טרנר: בתקציב המדינה אתם תראו רק 10.5 מיליארד שקלים, אבל יש לנו עוד 450 מיליון שקלים בקרן המע"מ של הרכבת.

<קרן טרנר: זה תקציב לכל דבר ועניין.

<קרן טרנר: זה הגיע מתקציב הפיתוח שלנו ובגלל עניין בירוקרטי-מיסויי נמצא ברכבת ישראל, אבל זה סך הפעילות ואנחנו רואים בו תקציב לכל דבר ועניין.

<קרן טרנר: שימוש בתקציב הזה דורש עדיין אישורי משרד התחבורה ומשרד האוצר כך שממש אין הבדל, פשוט אתם לא רואים אותו בספרים.

<קרן טרנר: אז את השנה נסיים עם 11 מיליארד שקלים.

<קרן טרנר: את התחבורה הציבורית אנחנו מקפידים לחלק, מה לכבישים ומה לתחבורה הציבורית, וגם פילוח בין העירוני לבין-עירוני, הסעת המונים ורכבות.

<קרן טרנר: את תחום הכבישים נסיים בכ-6 מיליארד שקל, כמעט 6.1 מיליארד שקל.

<קרן טרנר: התחום העירוני הוא התחום המצומצם יותר, שם יש לנו 1.176 מיליארד שקל שאנחנו צופים ביצוע.

<קרן טרנר: יש הרבה פרויקטים במטרופולינים והרבה פרויקטים ברשויות המקומיות – בטיחות, פיתוח – וגישה לרשת הארצית.

<קרן טרנר: הרשת הבין-עירונית שלנו עומדת כמעט על 5 מיליארד שקלים.

<קרן טרנר: זה בשלות של הרבה מאוד פרויקטים בין-עירוניים גדולים ומשמעותיים.

<קרן טרנר: חלק גדול מהתקציב הזה הוא יישום חלק מהחלטת ממשלה מ-2012 על נתיבי ישראל, על חיבור הפריפריה והמרכז.

<קרן טרנר: יש לנו עכשיו בשלות של הפרויקטים.

<קרן טרנר: אני חושבת שכל מי שמסתובב בארץ יכול להתרשם ממספר הדחפורים ומהיקף העשייה.

<קרן טרנר: מבחינת ניצול התקציב והגידול התקציבי, אנחנו מקפידים לנצל את התקציב.

<קרן טרנר: אפשר לראות שב-2013 היה לנו ניצול גבוה מאוד.

<קרן טרנר: ב-2014 רואים את הירידה הקלה שיש בתקציבים.

<קרן טרנר: זה חלק מה"ברקס" של התקציב של 2013-2014 שאושר יחדיו.

<קרן טרנר: מכיוון שתקציב 2014 אושר ביחד עם תקציב 2013 גם התחזיות שלנו היו פחות טובות, כי בעצם הקדימו בחצי שנה את מה שאנחנו בדרך כלל רגילים לעבוד בו.

<קרן טרנר: ב-2013 מדובר על 11.7 מיליארד שקל, אבל לזה מתווספים כ-1.1 מיליארד שקל מקרן המע"מ.

<קרן טרנר: כלומר, היקף הפעילות היה כ-12.8 מיליארד שקל.

<קרן טרנר: בשנת 2014 הצפי, כפי שאמרנו קודם, יגיע למשהו כמו 11 מיליארד שקל, אחרי שיהיה לנו גם ניצול של קרן המע"מ.

<קרן טרנר: אנחנו מנסים להשקיע ככל היותר בהסעת המונים ותחבורה ציבורית.

<קרן טרנר: עיקר הפרויקטים בהסעת המונים הם פרויקטים מורכבים יותר, קשים יותר.

<קרן טרנר: ברכבת ישראל יש לנו פרויקט של חשמול הרשת הארצית, שזה פרויקט שמבוצע לראשונה במדינה.

<קרן טרנר: לוקח יותר זמן להבשלת הפרויקטים האלה.

<קרן טרנר: "הקו האדום" הוא פרויקט מורכב שמתקדם.

<קרן טרנר: ככל שהיינו רוצים לראות יותר ויותר תחבורה ציבורית, צריך לדעת שכל פרויקט בשל של תחבורה ציבורית אנחנו מתקצבים.

<קרן טרנר: פשוט אלה פרויקטים קשים יותר, קשים יותר לביצוע מול רשויות מקומיות, קשים יותר לביצוע מול מוסדות תכנון.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשאול אותך שאלה, שמופנית כמובן גם לשר ולמנכ"ל.

אבישי ברוורמן: מערכת הבחירות שנפלה עלינו היום, מה המשמעות שלה לגבי תקצוב פרויקטים תחבורתיים גדולים שנבנים על פני זמן?

אבישי ברוורמן: אין פה שום הפרעה לנושא הזה או אולי יש עיכובים או בעיות שאנחנו צריכים להיות מודעים אליהם, וגם הציבור שצופה בנו?

<קרן טרנר: לשמחתי ברוב הפרויקטים אנחנו בשלב של אל-חזור.

<קרן טרנר: קודם כול, התשובה היא לא.

<קרן טרנר: בתחום הרכבות והסעת ההמונים אני חושבת שהוועדה לא צריכה להיות מודאגת.

<קרן טרנר: ב"קו האדום" אנחנו לגמרי כבר באל-חזור, קו הרכבת הקלה הראשון בתל-אביב.

<קרן טרנר: מרבית המכרזים יצאו כבר לביצוע.

<קרן טרנר: גם קווי הרכבות שלנו, אם זה העמק או עכו-כרמיאל, נמצאים כבר בשלבים מתקדמים.

אבישי ברוורמן: איפה אנחנו כן צריכים להיות קצת מודאגים?

אבישי ברוורמן: איפה יש בעיות?

<קרן טרנר: כל פרויקט של כבישים שעוד לא יצא יכול להיות שיידחה במעט.

<קרן טרנר: אנחנו רואים שבשנים האחרונות כל אימת שרצו להפחית מתקציבי משרד התחבורה, וגם כחלק מהמדיניות שלנו, הפרויקטים של פיתוח תשתית הכבישים היו הפרויקטים שנדחו בשנה או שנתיים, אבל מבחינת פרויקטים של הסעת המונים כל פרויקט בשל יוצא.

<קרן טרנר: השנה הוצאנו מאות מיליוני שקלים לטיפול בחסמי תחבורה ציבורית ביישובי מיעוטים.

<קרן טרנר: יש לנו תוכנית מקיפה, ונפגשנו עם ראשי העיריות בגוש דן, להוספת 150 קילומטר הסדרי העדפה, נת"צים ומת"צים, ומכרזי "הקו האדום" יצאו.

<קרן טרנר: זאת אומרת, בעניין הזה אנחנו לגמרי ביחד עם משרד האוצר.

ישראל כץ: אולי תגידי מילה על ה-BRT.

<קרן טרנר: הפרויקטים בתוך הערים הם פרויקטים קשים יותר, הם נדרשים להרבה מאוד שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.

<קרן טרנר: לצערי הנבחרים החדשים לא רצו את "הקו הוורוד", שהוא קו הרצליה-רעננה-כפר סבא.

אבישי ברוורמן: אולי תסבירי לציבור מה זה "הקו הוורוד", מה היה ההסכם עם הרשויות המקומיות קודם ומה רוצים הנבחרים החדשים, כדי שנבין את התוכן.

<קרן טרנר: "הקו הוורוד" הוא קוBRT שדומה לקו המטרונית בחיפה, שמבחינתנו הוא קו שמצליח לתת תחבורה ציבורית ברמה טובה, גם אם זה לא רכבת קלה אלא ציר בלעדי לאוטובוסים בשירות מהיר, אמין, תדיר וטוב.

<קרן טרנר: זה מה שתכננו לעשות גם בקו שמשרת את הרצליה, כפר-סבא ורעננה.

<קרן טרנר: חתמנו גם על הסכם עם הרשויות המקומיות.

<קרן טרנר: הפרויקט כולו מסתכם במיליארד, 1.1 מיליארד שקל.

<קרן טרנר: עכשיו אנחנו מעבירים את התקציב הזה לפרויקט אחר של הסעת המונים.

אבישי ברוורמן: מה גרם לשינוי?

<קרן טרנר: הרשויות המקומיות.

<קרן טרנר: על אף שראשי העיריות הקודמים חתמו על הסכם, הנבחרים החדשים לא היו מוכנים.

אבישי ברוורמן: מה הסיבה?

אבישי ברוורמן: יש לזה סיבה?

<קרן טרנר: אפשר אולי לשאול אותם.

ישראל כץ: שניים מהם התחלפו ואחד נשאר.

אבישי ברוורמן: אני מבין שהם התחלפו, אבל האם יש איזו סיבה?

אבישי ברוורמן: הדברים האלה פוגעים ברווחה של חלק מהתושבים.

אבישי ברוורמן: מה היתה הסיבה לשינוי?

ישראל כץ: יש תמיד מתח מובנה בין אחריותנו כמדינה ואחריות ראש העירייה לאפשר הסעת המונים ובין הגבלת הנהג הפרטי.

אבישי ברוורמן: וראשי העירייה הקודמים הסכימו.

ישראל כץ: ברעננה ראש העירייה הקודם, אחרי דיונים רבים, הסכים שה-BRT יעבור ברחוב אחוזה, שהוא רחוב מרכזי, בתנאי שכביש 531 ייצא לדרך.

ישראל כץ: ואכן אנחנו עמדנו בכך והעבודות על כביש 531 יצאו לדרך.

ישראל כץ: ראש העירייה החדש אומר: תזיזו את זה למקום אחר.

ישראל כץ: וכך היה גם במקומות אחרים.

<קרן טרנר: מה שעשינו, העברנו את התקציב לפרויקט אחר, שהוא "הקו הכחול", שמשרת את ראשון-לציון, רחובות ונס-ציונה.

<קרן טרנר: יש לנו כוונה לעשות הסדרי העדפה בתוך הערים רעננה, כפר-סבא והרצליה, גם אם זה לא BRT, כי עדיין אנחנו חושבים- - -

אבישי ברוורמן: תסבירי לציבור מה זה BRT.

<קרן טרנר: הסברתי, זה מטרונית.

אבישי ברוורמן: זה מזכיר לי שהיו יושבים אנשי צבא ואומרים כל מיני מונחים, בכוונה כדי שאדם מן הישוב לא יבין.

ישראל כץ: אולי מנהל רשות התחבורה הציבורית יסביר את התוכן המקצועי.

<מאיר חן: BRT זה Bus and Rapid Transport.

<מאיר חן: למעשה אלה אוטובוסים משופרים עם נתיב מיוחד עבור התחבורה הציבורית, נתיב ייעודי שרכב פרטי לא נוסע עליו.

<מאיר חן: הדוגמה המוצלחת הוזכרה פה, המטרונית בצפון, שם מייחדים נתיב לאורך כל המסלול שעליו נוסעים אוטובוסים, אוטובוס מפרקים עם קיבולת גדולה למדי של יותר מ-100 נוסעים, עם תנאי נוחות טובים, עם עלייה מכל הדלתות, עם מערכות כרטוס נכונות.

אבישי ברוורמן: זה יפנה את העומס של הרכבים הפרטיים, שראשי העיריות היו צריכים לדאוג שייצאו מהערים שלהם.

<מאיר חן: נכון.

<מאיר חן: תמיד החלק הבעייתי הוא החלק של העבודות אבל לטווח ארוך זה משלם את עצמו בצורה בלתי רגילה ובסוף הנוסעים "מצביעים ברגליים".

<מאיר חן: אנחנו רואים את ההיקפים הגדולים של הנוסעים במטרונית, שלמעשה עוזבים את הרכב הפרטי ועולים על המטרונית.

ישראל כץ: למרות שלא נותנים שם עדיפות ברמזורים וזה דבר שמטופל עכשיו.

ישראל כץ: זה היה חייב להיות מלכתחילה אבל לא קרה.

<מאיר חן: כרגע אנחנו בעיצומו של פרויקט העדפה ברמזורים בצפון.

<מאיר חן: ברגע שזה יסתיים זה ישלים את כל המהלך.

<מאיר חן: זה גם יקצר את הזמנים, למשל בקו הארוך, בסדר גודל של עוד 15 דקות, שזה משמעותי.

<מאיר חן: לכן יש יתרונות לקווים האלה.

אבישי ברוורמן: אולי בקדנציה הבאה מי שיהיה פה צריך לזמן את בילסקי ואת ראשי העיריות האחרים ולהגיד להם איך בכל זאת עוזרים.

אבישי ברוורמן: בכל המקומות האלה הרי הכול פקוק היום, מדינת ישראל היא פקק אחד וכל אחד שבא שואל למה לא לעשות תחבורה ציבורית מהירה ושיחנו את הרכבים הפרטיים.

אבישי ברוורמן: צריך למצוא פתרונות לדברים האלה כי באמת האינטרס הציבורי לטווח הארוך חשוב לפעמים יותר מדברים אחרים.

אבישי ברוורמן: אני מחזק אתכם.

<קרן טרנר: אנחנו עוברים לשקף הבא, שהוא עיקרי תקציב 2015.

<קרן טרנר: אל מול ביצוע צפוי של 11 מיליארד שקל ב-2014, תקציב הפיתוח שלנו הוא כמעט 12 מיליארד שקל.

<קרן טרנר: יש לנו פה 1.9 מיליארד שקל- - -

תמר זנדברג: כמה מתקציב הפיתוח ההתחלתי של תחבורה ציבורית נוצל בשנה שעברה, בתקציב 2013-2014, מה שאושר במקור לעומת מה שיצא?

<עוזי יצחקי: זה מופיע בשקפים.

תמר זנדברג: בתקציב הקודם מה שהיה כתוב בספר התקציב, מה שאושר לביצוע בתקציב פיתוח תחבורה ציבורית לעומת מה שיצא בפועל.

תמר זנדברג: מה שהצגת כאן זה תקציב שעבר.

תמר זנדברג: זה לא יחסית למה שאושר.

אבישי ברוורמן: האמן לי, היא בקיאה בזה מתפקידה במשרד האוצר.

אבישי ברוורמן: תאמרי לנו אחוז ביצוע.

<קרן טרנר: בשנת 2014 היינו אמורים להיות ב-5 מיליארד שקל שמושקעים בתחבורה הציבורית וב-6.9 מיליארד שקל שמושקעים בכבישים.

<קרן טרנר: את השנה נסיים עם כמעט 4.9 מיליארד שקל בהסעת המונים והרבה פחות בכבישים, 6 מיליארד שקל ולא 6.9 מיליארד שקל כפי שחשבנו שיהיה בתקציב המקורי, שעמד על 12.4 מיליארד שקל.

תמר זנדברג: זה תקציב פיתוח?

<קרן טרנר: תקציב פיתוח בלבד.

<קרן טרנר: אני לא מדברת בכלל על סובסידיה.

ישראל כץ: תחזרי ל-2013.

ישראל כץ: מה היו הנתונים?

<קרן טרנר: ב-2013 היינו אמורים להוציא 6.3 מיליארד שקל בתחבורה הציבורית.

<קרן טרנר: זה כולל 1 מיליארד שקל קרן מע"מ, לכן אתם רואים רק 5.3 מיליארד שקל, וסכום דומה בכבישים.

<קרן טרנר: בגלל זה היינו 50%-50% באותה שנה והניצול שלנו היה גבוה מאוד.

<קרן טרנר: בסך הכול ניצלנו כמעט את הכול.

<קרן טרנר: היינו רוצים לנצל השנה יותר, אבל זה נוגע לבשלות של פרויקטים, כאשר החשמול ופרויקטים מורכבים של הסעת המונים נמשכים לאורך זמן.

<קרן טרנר: ושוב, שום פרויקט לא נעצר, שום פרויקט לא קוצץ, ממשיכים בקצב הרגיל.

אבישי ברוורמן: מרשים.

אבישי ברוורמן: האחוזים יפים.

אבישי ברוורמן: תגיעי לסיכום.

ישראל כץ: זאת תשובה גם לשאלה שעלתה, האם קוצץ תקציב התחבורה הציבורית במובן שיפגע בביצוע הדברים או בסבסוד.

<קרן טרנר: התשובה היא מוחלטת: לא.

אבישי ברוורמן: יפה.

תמר זנדברג: ה-800 או 600 מיליון שקל שעוברים עכשיו בוועדת הכספים, מאין מגיעים?

אבישי ברוורמן: סיימת את המצגת?

<קרן טרנר: זה השקף האחרון על פיתוח.

<קרן טרנר: יש אחרי כן פירוט על היבטים אחרים.

<עוזי יצחקי: יש עוד כמה שקפים לגבי 2015.

<קרן טרנר: הדרך הנכונה והמקצועית להסתכל על הנתונים היא לראות האם יש פרויקט שלא יצא, האם יש פרויקט שקוצץ.

<קרן טרנר: התשובה היא מוחלטת: לא.

<קרן טרנר: יש לנו פרויקטים של מיליארדים בכל שנה.

<קרן טרנר: מספיק שברבעון אחד נדחית הוצאת מכרז של "הקו האדום", של הרכבת הקלה, וזה כבר מאות מיליוני שקלים.

<קרן טרנר: מכרז המערכות ומכרז חשמול הרכבת הם מכרזים מורכבים והמכרזים של "הקו האדום" הם מכרזים מורכבים.

<קרן טרנר: לגבי הסובסידיה – גם לא קוצץ, ועל כך מאיר חן יוכל להרחיב.

<מאיר חן: גם לגבי העניין הזה, תמר זנדברג, את מכוונת יותר לתחבורה הציבורית הנוסעת, מה שנקרא.

<מאיר חן: היו 350 מיליון שקל שמראש תוכננו עבור תוספת עלויות לתשומות, זאת אומרת עלויות מחירי הדלק והסולר עבור המפעילים.

<מאיר חן: זה חלק מן ההסכמים.

<מאיר חן: בסוף לא היו עלויות וזה הסכום שנותר.

<מאיר חן: אני יכול להגיד שבסוף ברמת השירות בתחבורה הציבורית ב-2014, להיפך, היתה תוספת של כ-100 מיליון שקל שקיבלנו כתוצאה מכך שהרחבנו נסיעות, נפתח אשכול הגליל באזור הצפון, שאת בטח מכירה, ששם נוספו עשרות אחוזים של נסיעות, תוספות שירות.

<מאיר חן: פתחנו את הקו המכין באזור גוש דן ב-1 באוגוסט, שזה תוספת משמעותית.

<מאיר חן: מבחינת רמת השירות היתה תוספת של 100 מיליון שקל ב-2014.

<מאיר חן: נציג משרד האוצר נמצא פה והוא יכול לתמוך במה שאני אומר.

<קרן טרנר: וב-2015 תהיה עוד תוספת.

<מאיר חן: ב-2015 ביקשנו תוספת כדי לשפר שוב את רמות השירות כי יש מכרזים חדשים.

<מאיר חן: כל מכרז חדש לוקח בחשבון הרבה תוספות חדשות לאותו אזור ולכן התוספת שם היא סדר גודל של כמעט 300 מיליון שקל ל-2015.

תמר זנדברג: במרחק שני חדרים מכאן, בוועדת הכספים כרגע עוברת העברה תקציבית לתקציב הביטחון מכל המשרדים, כולל ממשרד התחבורה, ופורסם שזה נלקח מתקציב פיתוח תחבורה ציבורית.

תמר זנדברג: מה זה?

תמר זנדברג: זה עודפים?

ישראל כץ: פיתוח וסובסידיות.

<מאיר חן: אמרתי, ה-350 מיליון שקל זה מאותן התייקרויות שלא היו.

תמר זנדברג: התייקרויות שצפיתם ושנלקחו בחשבון בספר ולא קרו?

<מאיר חן: נכון.

<קרן טרנר: אנחנו לא משאירים אצלנו תקציב סתם.

<קרן טרנר: אם המכרזים דורשים תקציב מסוים – שום דבר לא קוצץ.

<קרן טרנר: כל מה שבשל יוצא.

<קרן טרנר: אם אנחנו יודעים שנצטרך יותר כסף בשנה הבאה ופחות כסף השנה, כי אלה לוחות הזמנים של המכרזים המורכבים האלה, אז נלקח כסף לביטחון, כן.

<קרן טרנר: מה, שישכב אצלנו ולא יעשה כלום?

תמר זנדברג: פשוט אמרת שמתוך 5 מיליארד שקל היה ניצול של 4.9 מיליארד שקל, אז זה לא משאיר את כל מאות מיליוני השקלים שקוצצו.

תמר זנדברג: מעניין אותי מאיפה הפער.

<קרן טרנר: אנחנו משתמשים גם בקרן מע"מ.

<קרן טרנר: מה זה "קוצץ"?

<קרן טרנר: ריאלית הפעילות שלנו ממשיכה.

תמר זנדברג: מה זה "קוצץ"?

תמר זנדברג: הועבר ממשרד התחבורה למשרד הביטחון.

<קרן טרנר: היתה התאמה תזרימית ב-2014, בוודאי, התאמה תזרימית קשה עברה עלינו ב-2014.

<קרן טרנר: לא קוצץ שום פרויקט.

<קרן טרנר: אנחנו היינו צריכים לצפות בחודש יולי שנה לפני כן מה יהיה התזרים.

<קרן טרנר: זה לא פשוט.

ישראל כץ: רק הערה אחת.

ישראל כץ: אם ראשי העיריות באזור השרון לא היו חוזרים בהם אז היו כבר היום הוצאות בפועל על בניית ה-BRT.

ישראל כץ: ברגע שזה קרה, ונגיד שזה הועבר לאזור אחר, בינתיים הכסף הזה לא הוצא השנה.

ישראל כץ: זה דוגמה, למשל.

אבישי ברוורמן: שמענו את המצגת.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לפתוח לשאלות, אבל לפני כן, מעניינת אותי הרכבת.

אבישי ברוורמן: אני רואה פה את בעז צפריר.

אבישי ברוורמן: מה קורה ברכבת?

אבישי ברוורמן: העסק בסדר?

אבישי ברוורמן: תספר לנו.

<בעז צפריר: ברכבת ישראל ככלל קורים דברים טובים.

<בעז צפריר: ראשית, בנושא השוטף והשירות.

<בעז צפריר: אנחנו ממשיכים וצומחים בהיקף מספר הנוסעים שלנו.

<בעז צפריר: את השנה הזו נסיים בקרוב ל-48 מיליון נוסעים.

<בעז צפריר: זה גידול נוסף של 8% ביחס לשנה שעברה, ובסך הכול למעלה משליש ב-3 השנים החולפות.

<בעז צפריר: שיעורי השירות שלנו, כלומר דיוק, ניקיון, מענה ללקוחות, שירות לבעלי מוגבלויות, הנושאים הללו ברמת שיפור מאוד-מאוד גבוהה, ושיעור הדיוק שלנו השנה, למרות "צוק איתן", יהיה כמעט 96%, ב"ליגה הלאומית" של החברות המפעילות באירופה.

<בעז צפריר: החברה ממשיכה וצומחת.

<בעז צפריר: היא מכשירה הרבה מאוד עובדים כי אנחנו עוברים לעידן חדש, עידן של מערכת איתות חדשה וחשמול חדש.

<בעז צפריר: אנחנו בתהליך רכש של הציוד החשמלי ואנחנו נדרשים להכשיר מאות עובדים בכל שנה, כולל את העובדים הקיימים ברכבת, לדור החדש של הציוד וההפעלה, וכמובן את מאות העובדים שאנחנו קולטים בכל שנה.

אבישי ברוורמן: איך יחסי העבודה היום ברכבת?

אבישי ברוורמן: ברגיעה?

אבישי ברוורמן: איך היית מגדיר אותם?

אבישי ברוורמן: הרי היו תקופות שהיה שיווי משקל לא יציב.

<בעז צפריר: הייתי מגדיר את זה כמין מלחמת התשה.

<בעז צפריר: זה לא מלחמה.

<בעז צפריר: זה מלחמת התשה.

<בעז צפריר: כל הזמן יש בעבוע של המים.

<בעז צפריר: אני מבדיל הבדל ניכר בין התנהלות ועד עובדי הרכבת לבין עובדי הרכבת.

<בעז צפריר: ציבור העובדים ברכבת הוא ציבור טוב ונאמן, שבא לעבודה ורוצה להתפרנס, ועדיין יש לנו גלים.

תמר זנדברג: מה עם ליקויי הבטיחות?

תמר זנדברג: נטען היום שיש בעיות בתחזוקת הקרונות שהוצאו מהרכבת ויש טענות של עובדים מאורגנים, של ועד העובדים – שזה גם עובדים, אתה יודע, ומייצג את העובדים – על ליקויים או חשד לליקויים.

<בעז צפריר: אני לא רוצה להתייחס למה שאומרים העובדים וועד העובדים בעניין.

תמר זנדברג: למה?

<בעז צפריר: מכיוון שהנושא הזה נחתם בהסכם עבודה ב-2012, שתחזוקת הקרונות ו-30% מהציוד החשמלי יועברו למיקור חוץ, והממשלה ורכבת ישראל עמדו בכל סעיפי ההסכם הזה.

תמר זנדברג: אבל אם זה פוגע בבטיחות אז כדאי שאנחנו נדע בזמן אמת ולא כשיקרה אסון.

<בעז צפריר: זה אינו פוגע בבטיחות, חד-משמעית אינו פוגע בבטיחות.

תמר זנדברג: מכיוון שעלתה טענה כזו נשאלת השאלה האם לפסול את מי שטען את הטענה, בגלל שזה ועד עובדים שאולי לא נראה, מסיבות פוליטיות כאלה ואחרות, או שנתייחס לטענה לגופה ונבדוק אותה, כי זה בטיחות, זה אחר-כך עולה בחיי אדם.

תמר זנדברג: כדאי לפעול במשנה זהירות.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת זנדברג, השר כץ אומר שיש לו תשובה לשאלתך.

אבישי ברוורמן: בבקשה, השר כץ.

ישראל כץ: אענה ביתר חדות.

ישראל כץ: לצד הישגים שיש לרכבת בלי שום ספק, גם הובלתי מאבק ציבורי על מנת לאפשר לרכבת להתפתח ויש שם רה-ארגון משמעותי, אני חושב שבנושא מיקור החוץ לא הושגו היעדים.

ישראל כץ: אני רואה את זה כאי-הצלחה משמעותית מאוד.

ישראל כץ: כשר אני רואה את זה כאי-הצלחה.

ישראל כץ: את כחברת כנסת מהאופוזיציה יכולה לנקוט גם בביטויים אחרים.

ישראל כץ: אנחנו אנשים שאחראים על התוצאות של מעשינו וכשאנחנו מדברים על פרויקטים ועל דברים אנחנו לא משמיעים תירוצים אלא אנחנו מביאים תוצאות.

ישראל כץ: הרעיון היה, והוא עדיין, לאפשר לגורם פרטי לפעול.

ישראל כץ: בהליך של מכרז הרכבת בחרה את חברת "אלסטום", מתוך כוונה להביא את היכולות לידי ביטוי, במובן שישביחו, תוך תחרות ותוך השלמה, את עבודת התחזוקה של העובדים.

ישראל כץ: זה לא קרה בינתיים, ההיערכות לא היתה מספקת.

ישראל כץ: חלק מהטענות של העובדים, ולא חשוב אם זה ועד או לא, צודקות.

ישראל כץ: גם מבקר המדינה העיר הערות בנושא, על המשמעויות שעלולות להיות.

ישראל כץ: אני עצמי מלווה את זה, באמצעות אנשי משרד התחבורה והרגולטורים המתאימים, תקופה ארוכה ומודאג מאוד בעניין הזה, גם בעניין הקידום וגם לגבי המשמעויות שעלולות להיות מבחינת הבטיחות.

ישראל כץ: אנחנו נטכס עצה מה לעשות בנושא הזה.

ישראל כץ: אין כאן שום פטור מאחריות.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: אני שמח שהדברים האלה נאמרו בצורה ברורה.

אבישי ברוורמן: אם לא תהיה שר התחבורה הבא, מי שיהיה השר יצטרך לתפוס את השור בקרניו.

אבישי ברוורמן: הצטרף אלינו חבר הכנסת צור מן התנועה.

אבישי ברוורמן: אני יודע שנושא ה"רב קו" הוא אחד הנושאים החשובים ביותר, ואני יודע שגיל יעקב, מנכ"ל "15 דקות" פנה אלי פעמים רבות גם בנושאים האלה.

אבישי ברוורמן: גיל יעקב, בבקשה.

אבישי ברוורמן: מי שלא יודע, "15 דקות" הוא ארגון צרכני תחבורה ציבורית.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

יעקב גיל: ארגון צרכני תחבורה ציבורית שפועלים לקצר את זמני הנסיעה.

יעקב גיל: תודה.

יעקב גיל: קודם כול, אני רוצה לברך את השר על כהונה וחצי, שבה באמת הרגשנו שהדברים זזים בתחבורה.

יעקב גיל: חשוב מאוד להגיד את זה, אם זה בכבישים, שזה קצת פחות התחום שלנו, ואם זה ברכבות.

יעקב גיל: יחד עם זאת, בתחבורה הציבורית אנחנו נמצאים בפער מאוד-מאוד גדול, ודווקא ההעברה התקציבית שהיתה היום בוועדת הכספים כן מקוממת וגם נושא ניצול התקציב.

יעקב גיל: במה הדברים אמורים?

יעקב גיל: יש תוכנית אסטרטגית של משרד התחבורה ומשרד האוצר, שקובעת שמידי שנה צריך להגדיל בצורה דרמטית את ההשקעות בפיתוח מערכות הסעת המונים, בתחבורה הציבורית ובתוספת סובסידיה.

יעקב גיל: לכן מאוד-מאוד לא ברור למה כשיש עודפים או כספים שלא נוצלו, אפילו אם מסיבות ענייניות, מדוע הם לא הולכים לצורך הגדלת התקציב כדי להדביק את הפער.

יעקב גיל: בעצם אפילו שיש איזו עלייה ובאמת רואים התקדמות בנושא התחבורה הציבורית, אנחנו עדיין נמצאים בפיגור מאוד-מאוד גדול ו"עסקים כרגיל" לא יוכל לתת את הבשורה לציבור שמחכה מאוד לתחבורה הציבורית.

יעקב גיל: יש לזה כמובן השפעה ישירה על יוקר המחיה.

יעקב גיל: הצורך של מעמד הביניים להחזיק רכב באלפי שקלים בחודש לצורך נסיעה לעבודה – ואפרופו נסיעה לעבודה, בוועדת הכספים נחשפה עבודה שהוזמנה עבור משרד התחבורה על קווי פרימיום לאזורי תעסוקה.

יעקב גיל: אפשר היה עם אותם 370 או 350 מיליון שקל לאשר תקציב למימון התוכנית הזאת כדי להקל את הנסיעה לעבודה בשעות העומס.

יעקב גיל: אנחנו בהחלט חושבים שזאת שערורייה, מה שקרה היום בוועדת הכספים.

יעקב גיל: התחבורה הציבורית לא קיבלה את הזינוק שהיא צריכה לקבל, אפילו שמדובר בקשיי ביצוע, ואנחנו לגמרי תומכים במשרד באשר לפעילות מול הרשויות המקומיות.

יעקב גיל: בהחלט צריך לעשות שם מהפכה, אבל המשרד היה צריך להעמיד את כל הכספים העודפים ואת כל הכספים שלא נוצלו לטובת הפיתוח העתידי ואנחנו לא רואים את זה בתקציב הקרוב, שכרגע פחות רלוונטי, וגם לא בהעברה שנעשתה בוועדת הכספים.

יעקב גיל: מי שישלם על זה מחיר זה שוב אותם אנשים שנוסעים בתחבורה הציבורית במשך זמן ארוך.

יעקב גיל: אגב, פרויקטים מאוד-מאוד פשוטים, לדעתנו, שהיו יכולים להתבצע ב-5 השנים האחרונות, כגון שדרוג ה"רב קו", סליקה מרכזית – ואולי יש בשורות, אני לא יודע – גם הנושא של עלייה מכל הדלתות בתחבורה הציבורית, אלה דברים שבאמת לקח יותר מדי זמן לעשות אותם.

יעקב גיל: התחושה היא שהתחבורה הציבורית צריכה לקבל מקום הרבה יותר גבוה בסדר העדיפויות בתוך המשרד לעומת נושא הכבישים והרכבות.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שגיל יעקב – ואתן למאיר חן לדבר – בעצם במקרה הזה הוא מדבר בשם הציבור.

ישראל כץ: אני אחד מן הציבור ויש לי דעה אחרת.

תמר זנדברג: כי אתה נוסע באוטו.

יעקב גיל: אתה מוזמן לראות את הפניות שאנחנו מקבלים במוקד פניות הציבור שלנו ולהבין על מה מדובר, וגם לנסוע בתחבורה הציבורית.

אבישי ברוורמן: כבוד השר, הציבור רואה את ההתקדמות המדהימה בכבישים וברכבות, וחלק גדול הוא בזכות הדינמיות שלך, כי אתה כבר שנים במשרד, אבל אין ספק – ואני פונה אליך, מאיר חן – שהציבור נאנק.

אבישי ברוורמן: לגבי ה"רב קו" ישבתם בישיבות בוועדת הכלכלה, דיברנו על העניין הזה, איך לסנכרן את זה ושהדברים יתקדמו.

אבישי ברוורמן: לא נמצאים פה כעת חברי הכנסת החרדים.

אבישי ברוורמן: אם היו נמצאים פה חברי הכנסת מקלב ומוזס וכל החברים – הכצעקתה, כי באמת כל הדברים האלה עולים באופן תדיר.

אבישי ברוורמן: לפעמים עבודה ביעילות וכסף קטן יכולה להביא לרווחה אדירה לתושבים.

אבישי ברוורמן: למה במקומות האלה אין את אותה פריצת דרך שקיימת בפרויקטים הגדולים?

<מאיר חן: גיל יעקב באופן עקבי תמיד רגיל להציג את חצי הכוס הריקה, למרות שהוא שותף בלא מעט דברים שנוגעים לתחומים שלי.

יעקב גיל: התחלתי דווקא בחצי הכוס המלאה.

<מאיר חן: בסוף זה תהליכים.

<מאיר חן: הרי אנחנו מכירים.

אבישי ברוורמן: איך אפשר להאיץ את התהליכים האלה?

<מאיר חן: תיכף אסביר.

<מאיר חן: אנחנו מעמידים את הנוסע במרכז לפני הארגונים ולפני האחרים כי בסוף כל התכלית שלנו היא הנוסע בתחבורה הציבורית, ואמרנו את זה כמה פעמים.

<מאיר חן: יש תהליכים.

<מאיר חן: ציינת את אותה פריצת דרך.

<מאיר חן: אנחנו נראה אותה ב-2015 במספר תחומים.

אבישי ברוורמן: תסביר.

<מאיר חן: במקביל לכל הפיתוחים רחוקי-הטווח, של פיתוח מערכות להסעת המונים וכולי, אנחנו עובדים על פתרונות למחר בבוקר, לתקופה הקרובה.

אבישי ברוורמן: תספר לנו על ה"רב קו".

<מאיר חן: אספר גם על ה"רב קו".

<מאיר חן: ה"רב קו" הוא תוכנית שנמשכת זמן מסוים – לא אתייחס לעבר, אני מתייחס לשנה הקרובה.

<מאיר חן: יש תוכנית סדורה מאוד וב-2015 נכניס את זה בצורה מדורגת.

<מאיר חן: לא נחכה לסוף התהליך.

אבישי ברוורמן: מה עם הפתרון?

אבישי ברוורמן: יושב שם צופה ושואל: מאיר חן, מה עם הכרטיס?

אבישי ברוורמן: תסביר ותענה לו תשובה.

<מאיר חן: אני יכול לפרט בפני הצופים האלה את לוחות הזמנים, פחות או יותר.

<מאיר חן: בפברואר נוכל לאפשר כבר הטענה דרך האינטרנט לכל הציבור, זה גם בשורה.

<מאיר חן: חייבנו את כל המפעילים – יושב פה אחד המפעילים הגדולים מחברת "קווים" – להתאים את הטכנולוגיות.

<מאיר חן: באפריל נתחיל לפרוש את מרכזי השירות ומסלקה.

<מאיר חן: בסוף הרי צריך לחלק את כל הפדיון.

<מאיר חן: המפעילים כבר כמעט בשלבי סיום של הזנת כל הנתונים שלהם כדי שהמסלקה הזאת תתחיל לעבוד.

<מאיר חן: באפריל נייצר את המדרגה הראשונה של מרכזי השירות.

<מאיר חן: ערכים צבורים שאותו ציבור יוכל להזין במקומות מסוימים – נפתח את זה במרכז שקיים בצפון כבר לקראת פברואר-מרץ.

<מאיר חן: כלומר, יש פה תוכנית סדורה.

<מאיר חן: אני גם אתייצב פה ואתן דין וחשבון על התוכנית הזאת.

<לאה ורון: זה לא דין וחשבון.

<לאה ורון: זה תיקוני חקיקה, בין היתר לשם שמירה על הפרטיות.

<לאה ורון: יש לכם עניינים מול משרד המשפטים.

<מאיר חן: נכון, יש לנו כמה דילמות מול משרד המשפטים.

אבישי ברוורמן: מצוין.

אבישי ברוורמן: אני שמח ששומעים את זה.

אבישי ברוורמן: צריך להתקדם בדברים האלה.

<מאיר חן: אני חושב שפריצת הדרך תבוא ב-2015.

<מאיר חן: יש דבר נוסף, שדיבר עליו גם השר, לקראת אפריל לקחנו את הקווים העמוסים בשלושת המטרופולינים הגדולים ונאפשר עלייה מכל הדלתות באותם קווים עמוסים, קווים עתירי נוסעים, כדי לחסוך זמן והמתנה.

<מאיר חן: נתקין מכשירי תיקוף באותם אוטובוסים.

<מאיר חן: משרד האוצר אישר את כל המהלך התקציבי הזה.

<מאיר חן: אנחנו רוצים להגיע לפריצת דרך משמעותית, שבמטרופולינים הגדולים נעלה את כל הנוסעים מכל הדלתות וזה יקצר את הזמן.

אבישי ברוורמן: זה משפט מאוד-מאוד מרשים.

אבישי ברוורמן: לאה ורון מזכירה לי שבכנסת השמונה-עשרה – אנחנו כרגע בכנסת התשע-עשרה – יריב לוין, שהוא עכשיו מבכירי תנועת הליכוד, עמד בראש ועדה משותפת וחשב שיסיים.

אבישי ברוורמן: אנחנו גם לא מסיימים.

אבישי ברוורמן: לכן אני חושב שבכנסת העשרים, לגבי ה"רב קו", מי שיהיה פה יושב-ראש הוועדה כשהממשלה תקום באפריל או במאי יוודא.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שכל מה שאמרת לנו יבוא באמת לביצוע, כולל כל התיקונים שיהיו פה.

ישראל כץ: הכול בביצוע.

<מאיר חן: שהציבור יוכל כבר להרגיש את זה.

ישראל כץ: נדרשים הרבה תיקוני חקיקה בעניין הזה?

<מלי סיטון: יש תיקון חקיקה מאוד-מאוד מורכב, שנמצא כבר בשלביו האחרונים.

<מלי סיטון: עיקר הסוגיות שעלו שם היה פרטיותו של האדם מול הרשות למדע וטכנולוגיה במשרד המשפטים.

<מלי סיטון: יש כבר נוסחים סופיים.

אבישי ברוורמן: עו"ד סיטון, זה הדבר, שלא נתעכב, שיבואו הדברים בפני מי שיישב פה.

אבישי ברוורמן: תכינו את זה כדי שיהיה ממש: שגֶר, דוּן וחוֹקק.

<מלי סיטון: זה תיקון שלקח הרבה מאוד זמן.

<מלי סיטון: עלו הרבה מאוד סוגיות משפטיות, שהיו שותפים להן מספר משרדי ממשלה.

<מלי סיטון: אנחנו בסופו של ההליך הזה.

אבישי ברוורמן: עו"ד סיטון, כפי שאומרים: טוב מאוחר מאשר לעולם לא.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שבכנסת העשרים באמת זה יקרה.

אבישי ברוורמן: שאלה אל מאיר חן.

אבישי ברוורמן: פנו אלי בזמן האחרון בשאלות, חבר'ה חזרו מאנגליה וראו את האוטובוסים בני שתי הקומות.

אבישי ברוורמן: במקומות של עומסים, כמה אוטובוסים קומותיים אתם מתכננים?

<מאיר חן: לפני שנרוץ ונרכוש את האוטובוסים ונדע אם זה מוצלח או לא, קודם כול החלטנו לצאת בפיילוט באזור גוש דן.

<מאיר חן: יירכשו מספר אוטובוסים בודדים.

<מאיר חן: כמובן נכניס את זה תחת מדדים מסודרים ואז, במידה וזה יהיה מוצלח, נוכל לשכפל את זה למקומות נוספים.

אבישי ברוורמן: כמה אוטובוסים ישתתפו בפיילוט הזה?

<מאיר חן: חמישה, בערך.

אבישי ברוורמן: טוב, זאת ההתחלה.

אבישי ברוורמן: צעד-צעד.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת צור, היית יושב-ראש ועדת המשנה לבטיחות בדרכים.

דוד צור: עד ש"פוטרתי" באבחה אחת.

דוד צור: ..

אבישי ברוורמן: עד ש"פוטרת" באבחת חרב.

אבישי ברוורמן: אנחנו אומרים: לא בכל יום מורידים לניצבים את הראש.

אבישי ברוורמן: ..

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת צור הוא ניצב בדימוס ויש לו עבר מפואר מאוד במשטרת ישראל.

דוד צור: נמצא פה ניצב מסוים שהיה מפקד שלי.

אבישי ברוורמן: לאה ורון מתקנת אותי, שהציבור לא יבין שאני "פיטרתי" אותו.

אבישי ברוורמן: הסיעה שלו "פיטרה" אותו.

<לאה ורון: פשוט החליפו אותו לצורך דיון אחר.

דוד צור: לא לדאוג, אני אחזור.

אבישי ברוורמן: בכל מקרה, חבר הכנסת צור, הבמה שלך.

אבישי ברוורמן: תדבר על הבטיחות בדרכים.

אבישי ברוורמן: מה אתה חושב קורה פה?

דוד צור: לפני הבטיחות בדרכים, אני רוצה להגיד כמה מילים כלליות.

דוד צור: קודם כול, אני באמת חושב – ואמרתי את זה גם באחד הדיונים הקודמים – שהתנופה בתשתיות שיש בשנים האחרונות מזכירה מאוד את תקופת רבין, ביציאה עם השקעה של תקציבים ובפעילות של השר בעניין הזה.

<קרן טרנר: התקופה הזו עולה על תקופת רבין.

דוד צור: אמרתי "מזכירה".

דוד צור: אמרתי שהיא מזכירה לי.

דוד צור: בעניין הזה נתתי מחמאה.

דוד צור: אפשר לקבל אותה כפי שהיא.

דוד צור: דווקא בגלל זה רמת הציפיות והאמירות שנאמרות בתחום התחבורה הציבורית חשובות מאוד, כי אנחנו יודעים שיש פה גם אוזן קשבת, שהמשרד הזה יכול להשקיע בדברים האלה.

דוד צור: מה שנעשה ברכבת בשנים האחרונות, בעז צפריר- - -

אבישי ברוורמן: בעז צפריר דיבר כבר.

אבישי ברוורמן: את המחמאות בעז צפריר קיבל כבר.

דוד צור: לצערי הייתי בישיבה על המסתננים.

דוד צור: אני אומר את זה כי הם באמת חשובים.

דוד צור: יש לנו עדיין פערים גדולים מאוד בתחום התחבורה הציבורית, בעיקר באזורי המרכז.

דוד צור: אני אומר לכם גם כמפקד מחוז לשעבר, זה בלתי הגיוני.

דוד צור: לצערי בעניין הזה נת"ע לא מצליחים לפתור את הבעיות.

דוד צור: אני מקווה שהעתיד כפי שמתוכנן יתקיים.

אבישי ברוורמן: הכול תלוי ביש עתיד או אין עתיד.

דוד צור: גם הרפורמה בנמלים, שזה דבר יוצא מן הכלל וצריך היה לעשות אותו.

דוד צור: הבטיחות בדרכים – אנחנו עוקבים בוועדה גם אחרי תקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים וגם אחרי הפעולות של המשרד, בתיאום עם המשרדים השונים.

דוד צור: לצערי, בניגוד למגמה שהיתה בשנים הקודמות, של ירידה בהיקף התאונות הקטלניות והקשות, השנה אנחנו במגמה של עלייה ואני חושש שנסיים אותה לא טוב, אם כי עדיין יש חודש בפנינו.

דוד צור: אדוני היושב-ראש, בעניין תקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, יש כרסום כמעט בכל שנה.

אבישי ברוורמן: רבותי, תקשיבו בעניין הרשות לבטיחות בדרכים.

אבישי ברוורמן: היושב-ראש שיינין כתב לי מכתב חמור מאוד.

אבישי ברוורמן: הוא כתב שבעצם עם תקציב כזה עדיף שיסגרו את הרשות.

דוד צור: אני בא להתריע כרגע.

דוד צור: אנחנו בחנו, והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים הציגה בפנינו את תוכניות העבודה לשנת 2014.

דוד צור: ראינו את התכנון אל מול הביצוע בשנת 2013 וקיבלנו את התוכניות ל-2014.

דוד צור: לצערי המגמה של הכרסום בתקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מדאיגה.

דוד צור: אני מבקש, אדוני השר, שבעניין הזה משרדך יהיה עם אצבע על הדופק.

דוד צור: זה דבר שהוא בנפשנו.

אבישי ברוורמן: אני מבין שזה הערה לפרוטוקול לשר הבא.

דוד צור: אני מקווה שהשר הנוכחי יהיה שר התחבורה גם בקדנציה הבאה.

אבישי ברוורמן: הוא שוחח איתי ואמר שהוא רוצה תפקיד בכיר יותר.

דוד צור: מכיוון שהממשלה כנראה תהיה צרה אז הוא יוכל לשאת כנראה בשני התפקידים בו בזמן, גם שר האוצר וגם שר התחבורה.

דוד צור: נראה לי שזה יכול לעבוד נהדר.

דוד צור: ..

דוד צור: כרגע האמירה שלי היא, אדוני השר, תקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים יורד במדרון חלקלק וצריך לעצור את זה.

אבישי ברוורמן: אתה רוצה לומר מילה אחת, אדוני השר?

אבישי ברוורמן: ד"ר שיינין שלח לי מכתב זועם לפני תקופה, בתור אדם שמונה על-ידי שר התחבורה לשעבר שאול מופז, שעם התקציב של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים כרגע זה לא רציני.

ישראל כץ: הוא מונה על-ידי, גם כיועץ וגם כיושב-ראש.

אבישי ברוורמן: בכל מקרה, הוא כתב מכתב חריף מאוד, שאי אפשר להמשיך כך.

אבישי ברוורמן: מה עושים שם?

ישראל כץ: קודם כול, תקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים זה אנחנו מול משרד האוצר ובוודאי אנחנו רוצים יותר תקציבים.

ישראל כץ: אנחנו תומכים בהעלאת התקציב, זה ברור לחלוטין.

ישראל כץ: אני מקבל דוח יומי על מספר ההרוגים.

ישראל כץ: מידי יום הדברים מתעדכנים.

ישראל כץ: כל הרוג הוא עולם ומלואו.

ישראל כץ: מספר ההרוגים השנה הוא כמעט כמו בשנה שעברה עד לזמן הזה, 3 הרוגים יותר.

ישראל כץ: זה משתנה מיום ליום.

ישראל כץ: כרגע יש 293 הרוגים וזה יגיע ל-300 ומשהו.

ישראל כץ: מבחינה סטטיסטית זו ירידה לאורך השנים.

ישראל כץ: ב-2012 היתה ירידה עמוקה מאוד, שאי אפשר להשיג אותה בשנה שלאחר מכן, אבל ירדו מ-500 ל-450 בתחילת כהונתי ואחר-כך לסביבות 300.

ישראל כץ: האתגר הוא להמשיך ולהוריד את המספר.

ישראל כץ: זו תוכנית שכרוכה גם בתקציבים וגם בדברים אחרים.

ישראל כץ: לגבי התחבורה הציבורית, אני רוצה לומר כמה משפטים.

ישראל כץ: התחבורה הציבורית מקודמת בימים אלה כפי שלא קודמה מעולם.

ישראל כץ: "בימים אלה" זה כל השנים האחרונות.

ישראל כץ: אני אומר באחריות, התחבורה הציבורית מקודמת יותר מאי-פעם, בכלל לא דומה לעבר.

ישראל כץ: אני כמו התלמיד בבדיחתו המפורסמת של רובי ריבלין, עוד לפני שהיה נשיא, שהוא התלמיד היחיד שהגיע בזמן לכיתה וכל המורים נוזפים בו איפה החברים שלו...

ישראל כץ: הרכבת הקלה בתל-א

ישראל כץ: ביב יצאה לדרך באופן בלתי הפיך, מה שלא קרה מעולם.

ישראל כץ: שש פעמים הניחו אבני פינה ולא קרה כלום.

ישראל כץ: עכשיו עובדים, המכרזים כבר הוצאו, הכול מתבצע והקו הזה יהיה כבר קיים.

ישראל כץ: נפגשתי ביום ראשון שעבר עם אנשי ארגון נהגי מוניות השירות, ענף שסובל למדי.

ישראל כץ: הם אמרו, בין שאר הדברים, את המחמאה הכי גדולה: עזרתם למדינה והרסתם אותנו.

ישראל כץ: אחרי שאני מסכים עם הרבה מן הביקורת וצריך לטפל ולעשות, וה"רב קו" צריך להיראות אחרת בסוף, ומרכז סליקה, ומרכז מידע, כל אלה דברים שמתהווים ויבשילו, אבל הם דיברו על ראשון-לציון ודיברו על חיפה.

ישראל כץ: הם אמרו: ברגע שהורדתם בראשון-לציון, במסגרת הרפורמה של התעריפים, ל-6.60 שקלים, שהפך ל-6.90 שקלים, שאפשר לנסוע לתל-אביב ולעבור מאוטובוס לאוטובוס ב-6.90 שקלים, דבר שהיה עולה 15.50 שקלים קודם, אנשים נטשו אותנו, עברו לאוטובוסים.

ישראל כץ: בחיפה אברהם פריד, יושב-ראש ארגון המוניות, אמר לי: קניתי קו של מוניות שירות ואני מחוסל, אבוד.

ישראל כץ: למה?

ישראל כץ: אני לא יכול להתחרות במטרונית.

ישראל כץ: היא מגיעה לכל מקום.

ישראל כץ: אני לא יכול להתחרות לא במחירים ולא בזמינות.

ישראל כץ: וזה עוד כשאין עדיפות ברמזורים.

ישראל כץ: תבינו שהיו כאן מהפכים.

ישראל כץ: הכרחתי את החברות הגדולות להכניס את ה"רב קו".

ישראל כץ: לא היה דבר כזה קודם.

ישראל כץ: כמובן שהוא נכנס תוך כדי תנועה, בשיטת אריק שרון של פעם, שעדיף להתחיל ב-80% ולהתקדם ולהשלים ל-100% מאשר לתכנן על הנייר.

ישראל כץ: יצא ה"רב קו".

ישראל כץ: הוא לא היה מושלם, אבל בלעדיו זה ממש פרימיטיבי.

ישראל כץ: אתו – צריך להסדיר את זה.

ישראל כץ: בתחום תשתיות התחבורה – כל כביש חדש הוא גם לתחבורה הציבורית, כל רכבת היא תחבורה ציבורית.

ישראל כץ: לא נחזור ונדבר על הפיגור העצום בגוש דן, שצריך לאגם אותו לתוכנית ולהוציא אותו לדרך.

ישראל כץ: לגבי האוטובוסים, שבהם נמצאים היום עיקר הנוסעים בתחבורה הציבורית, צריך לפתוח להם נת"צים, ועובדים על התוכנית מזה יותר משנה מול ראשי הרשויות המקומיות, ותעזרו בלחץ עליהם.

ישראל כץ: צריך לעשות אכיפה בנת"צים, אלקטרונית ואחרת, כדי שהם לא יהיו בגדר המלצה בלבד, כדי שזה יהיה כמו בנתיב המהיר, שנת"צ הוא נת"צ.

ישראל כץ: צריך שתתאפשר עלייה מכל הדלתות.

ישראל כץ: צריך לשכלל את כל השילוט האלקטרוני וכולי.

ישראל כץ: כל הדברים האלה מתהווים כמו פסיפס, כל רגע מושלם חלק.

ישראל כץ: כל מכרז שיוצא באשכול חדש הוא יותר קווים.

ישראל כץ: הוא מתואם עם הרשויות המקומיות כדי למלא חֹסרים ולהגיע לכל המקומות והוא יותר משוכלל.

ישראל כץ: אני יכול להגיד באחריות, בשנים הקרובות כל התחבורה הציבורית תיראה אחרת, בשני שלבים.

ישראל כץ: בשלב הראשון, המערכות הקיימות יעבדו ברמה טכנולוגית הרבה יותר גבוהה והרבה יותר זמינה.

ישראל כץ: ובשלב הבא, כשהפרויקטים של רכבות קלות ורכבות תחתית יבשילו תהיה כאן מערכת אחת שלמה שתשלים את הרכבות, האוטובוסים, מוניות השירות וכל שאר הדברים בתחום התחבורה הציבורית.

ישראל כץ: היה כאן פיגור עצום.

ישראל כץ: כשאני שומע את הטענות, גם בעצמי וגם כאן – אין קיצוץ שעצר משהו.

ישראל כץ: או שאי-הביצוע נובע מאותם קשיים שדיברנו עליהם ואז מיליארד שקל שוכבים וממתינים, שנתיים כבר היו יכולים להיות בביצוע בעצם, או שדברים מתעכבים מסיבות אחרות.

ישראל כץ: הסכום שמוקדש לסבסוד תחבורה ציבורית עולה בכל שנה.

ישראל כץ: והערה אחרונה, בוויכוח המפורסם על הרשויות המטרופוליניות תמכתי בהקמת הרשות הארצית, שמאיר חן עומד בראשה.

ישראל כץ: יהיו לה גיבוי וסמכויות.

ישראל כץ: התנגדתי להקים בשלב הראשון רשויות מטרופוליניות.

ישראל כץ: אל"ף, כי הן לא מסוגלות להרים את התשתיות ואת הסכום.

ישראל כץ: בי"ת, ושימו לב היטב, המזימה שעומדת מאחורי הדבר היא להטיל מסים על הציבור.

ישראל כץ: כי מה זה רשויות בחוץ לארץ, שכבר יש להן תשתיות והכול?

ישראל כץ: הן מוסמכות להטיל מסים לצורך ביצוע תשתיות ולצורך דברים שונים.

ישראל כץ: מה היתה הכוונה לעשות כאן בערים?

ישראל כץ: להגיד לרשויות המקומיות: עכשיו 30%-40% מהסבסוד הישיר לנושא אתם תגבו.

ישראל כץ: זה מה שרצו לעשות ברשויות המקומיות.

ישראל כץ: אני מקווה שלא אהיה בניגוד עניינים בקרוב, אבל ממתי פקידי משרד האוצר מתעניינים בתחבורה הטהורה?

ישראל כץ: הם מתעניינים בהיבט הפיננסי.

ישראל כץ: תזכרו את זה היטב, גם כל אלה שעוסקים ומלווים, תמיד לראות שאין כאן כוונה נסתרת ושזה לא הולך להיות שמקימים רשות, כמו במים, כמו בחינוך, שלקחו משם דברים אחרים, ומטילים על הציבור.

ישראל כץ: אני חושב שבשנים האלה המדינה צריכה לממן את כל הפיתוח, לממן ולסבסד את כל הנושאים.

ישראל כץ: התחבורה צריכה להישאר ממלכתית.

ישראל כץ: אני מתנגד לתחבורה ציבורית פרטית שתיבנה לפי גוונים, והתנועה האיסלמית תקים, ולהבדיל החרדים יקימו, והשכונה תקים, וכל אחד יקים לו, כמו בחינוך.

ישראל כץ: המדינה צריכה לממן ולהרחיב את המימון, והמחירים צריכים להיות זולים, כי תחבורה ציבורית היא אינטרס גם חברתי וגם כלכלי.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: יש לנו היום עוד כמה רפורמות גדולות להעביר.

אבישי ברוורמן: יעקב גנות, שדה תעופה יש לנו אחד.

אבישי ברוורמן: מצד שני, פעם השר כץ ואנוכי לחמנו להקים שדה תעופה בנבטים.

אבישי ברוורמן: כאשר הובלנו את הטרנספורמציה באוניברסיטת בן-גוריון ובפארק מסביב אמרנו: כמו אטלנטה, צריך שמשרד הביטחון והצבא יעבדו כמו במקומות אחרים ויתנו את הבסיס של נבטים.

אבישי ברוורמן: אבל אני מבין שהיה "נייט" כל-כך חזק שבסופו של דבר למדינת ישראל קשה מאוד לעשות את זה.

אבישי ברוורמן: אתה יודע שנתתי פה ליצחק וקנין לנהל את הדיונים.

אבישי ברוורמן: כל הוויכוח על שדות התעופה, איפה יוקמו ומה יוקם, והרשויות, אולי תוכל לומר לנו בקצרה מה יקרה לגבי שדה תעופה נוסף בטווח הקצר ובטווח הארוך.

<יעקב גנות: לגבי הטווח הקצר, השדה שנבנה כרגע, אנחנו נמצאים בעיצומה של הבנייה, הוא השדה בתמנע.

<יעקב גנות: למעשה שליש כבר מוכן.

<יעקב גנות: אנחנו משוכנעים שעד לסוף שנת 2016 יהיה שדה תעופה מודרני חדש ויעיל בתמנע.

<יעקב גנות: במקביל הממשלה קיבלה החלטה להקים שדה תעופה נוסף כשדה משלים ברמת דוד.

<יעקב גנות: השדה הזה, בעצם כרגע השר כבר החליט לגבי תחילת הסטטוטוריקה, פרוגרמה, תכנון ויציאה לדרך.

<יעקב גנות: ההחלטה התקבלה.

<יעקב גנות: לגבי הביצוע, מי ואיך, ברגע שתתקבל ההחלטה במשרד התחבורה אנחנו ורת"א נירתם לביצוע החלטת הממשלה.

<יעקב גנות: לגבי השדות הנוספים – זה כרגע בטיפול ועדת המשנה של ועדת הכלכלה.

<יעקב גנות: מבחינת הביצוע על ידי רשות שדות התעופה, כפי שהוחלט, ב-2016 נהיה מוכנים לקלוט את הפעילות המסחרית והפעילות הסילונית בנתב"ג.

<יעקב גנות: לגבי הפעילות הכללית – היא תפוזר בין חיפה, שדה תימן ויתר שדות התעופה והמנחתים הקיימים.

<יעקב גנות: כל זה בתיאום מוחלט ומושלם עם רת"א.

<יעקב גנות: לגבי הרצליה – הנושא עוד בבדיקה.

<יעקב גנות: יש החלטה לסגור את שדה התעופה ב-15 באפריל 2015.

<יעקב גנות: מבחינתנו אנחנו, לצערי, נהיה ערוכים לסגור באותו תאריך.

<יעקב גנות: לאור העובדה שאני כמנכ"ל רשות שדות התעופה קיבלתי הגנה פלילית מטעם היועץ המשפטי לממשלה עד אותו תאריך, אם לא יהיה פתרון או לא תהיה החלטה להאריך את תקופת ההכנה של תחליף לשדה התעופה בהרצליה באותו תאריך השדה ייסגר.

<יעקב גנות: דבר אחרון, כרגע אנחנו נמצאים בשלבים הראשונים של שדרוג שדה התעופה בראש פינה.

<יעקב גנות: יצאנו למכרז ואנחנו משדרגים אותו, לאור בעיות בטיחות שהתגלו.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: הדיונים האלה יהיו כמובן בוועדת הכלכלה מייד ובביצועים בממשלה הבאה.

דוד צור: רציתי לשאול עוד שאלה לגבי הרכבת לאילת.

ישראל כץ: כמו בטירונות, הטירון שואל את "שאלת הקיטבג" ברגע האחרון וזו התשובה הכי ארוכה.

ישראל כץ: ..

ישראל כץ: אתה רוצה עכשיו לפתוח על זה דיון?

דוד צור: לא דיון, אבל האם זה יקרה או לא יקרה?

ישראל כץ: יש החלטה של הממשלה להקים רכבת לאילת.

ישראל כץ: משימתנו להשלים את התכנון.

ישראל כץ: אנחנו פועלים כדי להשלים את התכנון.

ישראל כץ: במהלך השנה הקרובה נשלים את התכנון ואז הממשלה תידרש לקבל הכרעה והחלטה לגבי היציאה לדרך ודרכי המימון.

ישראל כץ: אנחנו מבצעים את החלק של השלמת התכנון, חברת "נתיבי ישראל" וכל הגורמים.

ישראל כץ: זה לא קרה מעולם, למרות שכבר בשנת 1956 החליטו לקדם תכנון.

ישראל כץ: אנחנו נעשה את זה לפי מיטב שיפוטנו.

ישראל כץ: תראו מה קורה לסביבה וכולי בקו נפט אחד מול כל הרכבות.

ישראל כץ: אני שלם עם עצמי, שמי שרוצה רכבת לאילת – זה מתבצע בצורה המגנה ביותר והנכונה ביותר לפי מיטב שיפוטי.

ישראל כץ: הממשלה תידרש להחלטה על תקציב גדול.

ישראל כץ: זה עניין אסטרטגי, איך מי ומתי מבצעים את הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: זה כבר לממשלה הבאה.

דוד צור: תודה רבה.

<ציון פת: אני מנכ"ל "קווים".

<ציון פת: אין ספק שבשנים האחרונות אנחנו צופים בגידול משמעותי מאוד בתחבורה הציבורית.

<ציון פת: במכרזים החדשים זה בא לידי ביטוי, עד כדי כך שלפעמים אנחנו אפילו מתקשים לעמוד בקצב הגידול הזה.

<ציון פת: אבל אם אני מסתכל כמה שנים קדימה וצופה את המכרזים הבאים, תהיה לנו בעיה קשה מאוד – ופה אני מבקש את התערבות משרד התחבורה – לגבי נהגים.

<ציון פת: אוטובוסים יהיו, תשתיות פחות או יותר אפשר לשפר.

<ציון פת: יש בעיה קשה מאוד עם נהגים.

<ציון פת: בימים אלה בשם הפורום של המפעילים הפרטיים הגשנו למשרד התחבורה בקשה.

<ציון פת: אני חושב שזה נושא קריטי שצריך לתת עליו את הדעת.

<עוזי יצחקי: נכון.

<עוזי יצחקי: אתייחס בשתי מילים.

<עוזי יצחקי: זה אכן עניין קריטי.

<עוזי יצחקי: אנחנו פועלים ביחד עם משרד הכלכלה לקדם גם את קליטתם של עובדים נוספים.

<עוזי יצחקי: אכן חסרים נהגים.

ישראל כץ: מה השכר שמשלמים לנהג?

<ציון פת: היום 32.5 שקלים לשעה.

<ציון פת: בעצם מי שקבע את המחיר זה המדינה, לא אנחנו.

ישראל כץ: אתם יודעים למה, כי בהתחלה הרווח של החברות היה על חשבון הנהגים.

ישראל כץ: הוריתי להטמיע במכרזים את שכר הנהג כחלק ממרכיב התחרות.

<ציון פת: אם המדינה היתה קובעת במכרז שזה יהיה 40 שקלים לשעה אז זה היה 40 שקלים לשעה.

ישראל כץ: היא קבעה שיש מכרז בו אתם מתחרים מול אחרים, כולל ברכיב של שכר הנהגים.

<ציון פת: בסיכומו של דבר השכר, מבלי להיכנס כרגע לפרטי המכרז- - -

ישראל כץ: ברור לך שהשכר הוא חלק מן האטרקטיביות של אנשים להיות נהגים.

<ציון פת: אין ספק, אבל אני חוזר שוב, מבלי להיכנס לפרטים של איך נעשה המכרז, בסוף ההחלטה על עלות שכרו של הנהג היא של המדינה ולא של המפעיל.

<עוזי יצחקי: אנחנו באמת נותנים מענה, גם בעניין השכר וגם לעודד להביא נהגים נוספים.

תמר זנדברג: אם זאת האמירה האחרונה של השר לפני שהוא עוזב את משרדו, להעלות את שכר הנהגים, מה צריך יותר מזה?

ישראל כץ: אולי בגלל סיפורי "מטרופולין" בזמנו.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת זנדברג, שאולי תהיה שרת התחבורה בממשלה הבאה, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: אני רוצה קודם כול להתחיל בברכות לשר שהגיע.

תמר זנדברג: אחרי שנקבעה הישיבה הזאת והכנסת מתפזרת, ככל הנראה היום, עקבנו לראות האם הישיבה הזאת תתקיים.

תמר זנדברג: אמרנו: מה יש להציג את תקציב המשרד אם אין תקציב ואולי אין משרד?

תמר זנדברג: באמת כל הכבוד לך ולצוות המשרד שהגעתם ופרשתם בפנינו את הנתונים ואת התוכניות וכולי.

תמר זנדברג: אני חושבת שהישיבה הזאת הופכת להיות הזדמנות שאפשר לנצל כדי לקרוא כמה קריאות כיוון בנושא התחבורה להבא.

תמר זנדברג: אני רוצה לשים כמה דגשים, בלי לחזור על מה שנאמר.

תמר זנדברג: התחיל גיל יעקב ודיבר על הפער הגדול שקיים בהשקעה בתחבורה הציבורית יחסית לנעשה בעולם.

תמר זנדברג: יושב כאן יניב רונן ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, שממש בהתחלת הקדנציה כתב נייר, עשה השוואה בינלאומית, נייר שעמד כנר לרגלנו לאורך כל הקדנציה.

תמר זנדברג: הוא גילה שההשקעה בתחבורה הציבורית בישראל נמוכה ב-86% מהמקובל בעולם ושתידרש תוספת על הקיים.

תמר זנדברג: אני חייבת בסוגריים לציין באמת את ההטיה לטובת התחבורה הציבורית יחסית לתחבורה הפרטית שחלה בשנים האחרונות, אבל עדיין חסרה תוספת של עשרות מיליארדי שקלים על פני עשור על מנת להדביק את הפער הזה.

תמר זנדברג: אני רוצה לעמוד על המשמעויות של זה.

תמר זנדברג: זה דבר מאוד-מאוד-מאוד משמעותי.

תמר זנדברג: סקרת בדבריך את הקושי בפרויקטים הקשים, בפרויקטים הגדולים, ובאמת אנחנו מתרגלים להסתכל על התחבורה הציבורית, החל מהרכבת לאילת – שבעיני זה לא פרויקט תחבורה ציבורית, אפשר לדבר מה זה אבל תחבורה ציבורית זה לא – ועד המטרונית והרכבת הקלה וכולי, וכמובן רכבת ישראל, הרכבת הכבדה, שהרבה מזה הם דברים שחייבים לקרות, ואולי קורים באיחור.

תמר זנדברג: אבל התחבורה הציבורית שרוב אזרחי ואזרחיות ישראל משתמשים בה נמצאת בפרויקטים הקטנים – באוטובוסים; בקישוריות בין האוטובוסים; ביכולת לרדת מרכבת וללכת ברגל לתחנת האוטובוס בדרך מוצלת ונגישה ונוחה ולא 600 מטרים בשמש הקופחת, שעבור רבים ממשתמשי התחבורה הציבורית זה בעצם הופך להיות חסם בלתי ניתן למעבר; ברפורמה בתעריפים שלא הוזכרה כאן; ב"רב קו" שהוזכר הרבה ולא אחזור; באכיפה בנת"צים; בכל אותם פרויקטים שבהשקעה פחותה בהרבה, בהשקעה הרבה יותר קטנה יכולים לשדרג את השימוש, גם של משתמשי התחבורה הציבורית וגם של המשתמשים העתידיים, בעשרות מונים.

תמר זנדברג: לסיום, שתי נקודות שלא הוזכרו.

תמר זנדברג: אחת הזכרת ברמז, אדוני השר, הנושא של רשויות התחבורה המטרופוליניות.

תמר זנדברג: דווקא הצטערתי לשמוע את ההערה שלך, שאולי אין בזה צורך.

תמר זנדברג: במבנה השלטון בישראל האופן שבו המסים ייגבו ואיך תהיה ההשקעה זה נושא אחר, אבל מבחינת סמכויות הטיפול, העובדה שכל ראש עירייה, גם שנמצא במטרופולין ושתושבי עירו נוסעים בתוך המטרופולין המרכזי, יכול לעצור פרויקט, העובדה שיכול להיות שפרויקט לאומי לא יקרה בגלל שהאוטובוס שעובר בין רשות לרשות לא יכול לעבור והתחנה נראית אחרת וכולי, זה אבסורד, שרשות תחבורה מטרופולינית יכולה לעשות הרבה על מנת להסיר חסמים ועל מנת לפתור אותו.

תמר זנדברג: הדבר האחרון שאני רוצה לסיים בו הוא נושא התחבורה הציבורית בשבת.

תמר זנדברג: הנושא הזה עבר תהפוכות רבות, דרך נושא בין מפלגות, נושא פוליטי, ויחסי חרדים-חילונים וכולי.

תמר זנדברג: אני רוצה להציג אותו כנושא חברתי וסביבתי, נושא תחבורתי מן המעלה הראשונה.

תמר זנדברג: יהיה לנו קשה מאוד, עד בלתי אפשרי, לעבור לתחבורה ציבורית בת-קיימא שתשרת באמת ותהווה תחליף אמיתי לרכב הפרטי אם היא תמשיך להיות מושבתת שישית מן השנה.

תמר זנדברג: אף אדם לא יוותר על הרכב הפרטי, ולכן ההתמכרות לרכב הפרטי תמשיך ונתקשה להיגמל ממנה ונתקשה לעבור לשימוש אמיתי ומהותי בתחבורה ציבורית, גם במטרופולינים וגם שימוש בין-עירוני, אם יום בשבוע וכן בכל החגים כולנו נהיה בעוצר.

תמר זנדברג: סיימתי.

תמר זנדברג: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: רבותי, קודם כול אני מודה לכם על ההקשבה.

אבישי ברוורמן: אני רואה גם את עמרי טלמון ידידי מאחור.

אבישי ברוורמן: מילה אחרונה למשה בר, בבקשה.

<משה בר: אני יושב-ראש עמותת "תנו יד לחירש ונכים למען נכים".

<משה בר: אני רוצה להתייחס לדבר אחד.

<משה בר: היום בתחבורה הציבורית, בעיקר באוטובוסים, יש מקום אחד לנכה, וגם במקום הזה יש בעיה.

<משה בר: לפעמים האוטובוס לא עוצר לך, לא מעלה אותך.

<משה בר: רציתי להיפגש עם הממונה על התחבורה הציבורית לגבי הנושא הזה.

<משה בר: יש לנו בעיות רבות.

<משה בר: דיברתי גם עם המנכ"לים של חברות התחבורה הציבורית והם אמרו: הכול עניין של עלות.

<משה בר: הם מוכנים שיהיו בין 3-4 מקומות לנכים.

<משה בר: לא ייתכן שכאשר יש זוג נכים הבעל ייסע באוטובוס והאישה תיסע באוטובוס אחר, כאשר לפעמים לוקח שעה-שעתיים עד שמשיגים אוטובוס.

<משה בר: מדברים פה יפה, רוצים לשלב את הנכים, אבל בדבר הכי חשוב, שזה יכול לשמש לנכים כלי תחבורה רציני- - -

ישראל כץ: אני מציע שתקבע פגישה עם מאיר חן.

<מאיר חן: הנה, אני פה, נוכל להיפגש.

אבישי ברוורמן: עם סיום הישיבה תיפגשו פה בצד.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני רוצה לסכם.

אבישי ברוורמן: מכיוון שהיום הכנסת תתפזר אז אני רוצה בשביל הפרוטוקול לומר מספר דברים.

אבישי ברוורמן: משרד התחבורה הוא משרד התשתיות החשוב ביותר בישראל.

אבישי ברוורמן: בישיבה היום שמענו על פעילות המשרד בשנה החולפת.

אבישי ברוורמן: מכיוון שאנחנו לפני בחירות והעסק מתפזר, שמענו על הסיכום של הישגי המשרד בקדנציה הכפולה של השר כץ.

אבישי ברוורמן: בעז צפריר, בהחלט רכבת ישראל מציגה התפתחות והתחדשות, פעילותה ממשיכה לצמוח לעומת שנים קודמות, כולל פעילות רכש מסיבית והכשרת עובדים וכן התמודדות עם סוגיות של דיוק ואיכות שירות.

אבישי ברוורמן: כמובן, כפי שאמרו פה גם חברת הכנסת זנדברג וחבר הכנסת צור ואחרים, התחבורה הציבורית היא האתגר הגדול של משרד התחבורה כדי לעמוד בסטנדרטים של מדינות המערב.

אבישי ברוורמן: יש מקום רב להשקעה, אבל מעבר להשקעות ולדברים שראינו שיש בהם התקדמות הקשבנו ברוב-קשב אודות השיפורים ב"רב קו", טעינה באינטרנט וכן מרכזי שירות.

אבישי ברוורמן: אנחנו אכן מצפים לפריצת הדרך ב-2015.

אבישי ברוורמן: אני שמח מאוד ששמענו מעו"ד סיטון שרוב העבודה המשפטית כבר מוכנה, כדי שמי שיהיה פה, הכול יהיה ב"נצור" ואז הוא יוכל להתקדם מייד.

אבישי ברוורמן: שמענו גם שבאוטובוסים בשעות העומס תתאפשר עלייה מכל הדלתות וכן שיהיה פיילוט לאוטובוס קומותיים.

אבישי ברוורמן: הרכבת הקלה לגוש דן יצאה סוף-סוף לדרך, כל הסיפור של נת"ע.

אבישי ברוורמן: כפי שאני ניסיתי פה להוריד את כל החסמים, אני מקווה שמי שיישב פה ייתן גיבוי טוטלי, כי אי אפשר שישראל תהיה מדינת עולם שלישי בצורה הזאת.

אבישי ברוורמן: מתי התחילו בנת"ע?

אבישי ברוורמן: לפני עשרות שנים.

אבישי ברוורמן: כל פעם מדברים.

אבישי ברוורמן: חשוב שהעסק התחיל לזוז, אז שימשיך לזוז.

אבישי ברוורמן: לגבי התקציב של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, הוא יורד, הוא לא אפקטיבי.

אבישי ברוורמן: השר הבא צריך לקחת את הנושא הזה ולהריץ אותו קדימה.

אבישי ברוורמן: אנחנו רואים הישגים רבים, אדוני השר, אחרי כהונה ארוכה ופורייה שלך ושל צוותך.

אבישי ברוורמן: התרשמנו מאוד.

אבישי ברוורמן: יחד עם זאת, המשימות לעתיד רבות.

אבישי ברוורמן: שתהיה לנו הצלחה בכנסת הבאה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.