ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 109, 2014-11-11 11:00

יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכולם.

יואל רזבוזוב: הוועדה מתכנסת היום לישיבה נוספת בנושא מעקב אחר יישום החוק להרחבת ייצוג הולם לבני העדה האתיופית בשירות הציבורי לאור חובת הדיווח וייצוג הולם בשירות המדינה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מתכנסים כאן לאחר דיווחים שנמסרו לוועדה כדין.

יואל רזבוזוב: הוועדה האחרונה שהתכנסנו הייתה בחודש מאי וכמו שהבטחתי כל כמה חודשים אנחנו נכנס ועדה, החוק הזה הוא נורא נורא נורא חשוב.

יואל רזבוזוב: בואו נשים את הדברים על השולחן, כדי לעשות שילוב טוב בחברה ולתת מוטיבציה לחבר'ה צעירים להיקלט בחברה שלנו כמו שצריך, ללכת ללמוד, השכלה גבוהה, שתהיה להם מוטיבציה בחיים, אנחנו צריכים בסופו של דבר כאן בוועדה הזאת לדאוג שהחוק מיושם.

יואל רזבוזוב: קשה לי לבוא למשק הפרטי ולהכריח אותם, אבל לפחות החברות הממשלתיות, הנציבות, כל המשרדים הממשלתיים יכולים להוות דוגמה וכמו שאמרתי, כאן אנחנו נשים את האמת על השולחן, אם רואים קורות חיים של מישהו מבני העדה וגם אם יש לו שלושה תארים עדיין יש איזה שהוא מחסום.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שאצלנו בחברה יש מחסום בראש שיכול להיות שלא יעדיפו אותו על פני מישהו אחר, כי - - - אני לא רוצה להתבטא במילים קשות אבל יש מחסום.

יואל רזבוזוב: אנחנו כאן בשביל לפרוץ את המחסום הזה ואמרתי שאני אקיים כמה שיותר את הדיונים האלה, כי אנחנו כמדינה מוציאים המון המון כסף לאינטגרציה, להשתלבות, אבל כל הכסף הזה נזרק באוויר ואין לו שום תועלת אם אנחנו לא ניישם את החוק הזה לפחות במקומות שאנחנו כן יודעים להפעיל לחץ וכן יכולים לשנות.

יואל רזבוזוב: אני גם לא רוצה להוריד מוטיבציה, כי ישנם מקומות וגופים שאנחנו רואים מגמת שיפור.

יואל רזבוזוב: אין מה לעשות, אולי לא מגיעים ליישום החוק המלא, אבל אנחנו במגמת שיפור, דווקא מהנתונים של הנציבות שקיבלנו שחייבים לדווח לוועדת חוקה, לא אלינו, אבל הם כן שלחו לנו מיוזמתם.

יואל רזבוזוב: אני ראיתי בנציבות שירות המדינה 80 אקדמאים מבני העדה שעובדים בשירות המדינה מתוך 7,000.

יואל רזבוזוב: זה כבר יותר מ-1% וזה אקדמאים, זה לא משרות - - - אני רוצה לעודד חבר'ה צעירים, שתהיה להם מוטיבציה, שיילכו ללמוד כי הם יודעים שיש להם סיכוי בעתיד.

יואל רזבוזוב: זאת המטרה ואנחנו נעשה כמה שיותר דיונים בשביל שהדבר הזה יקרה.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו עוד מעט ניתן ליועצת המשפטית מרב תורג'מן להציג גם את החוק, אבל לפני זה ניתן לחבר הכנסת שמעון סולומון.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

שמעון סולומון: בוקר טוב לכולם.

שמעון סולומון: טוב שנפגשים עוד פעם.

שמעון סולומון: כמו שחברי, היושב ראש, אמר לפני רגע, אנחנו החלטנו מדי פעם להתכנס ולשים את המציאות מול הפנים של אותם ארגונים וכל פעם לתקוף את זה מכיוון אחר, עד שהחוק הזה ייושם.

שמעון סולומון: כמו שאמרתי בפעם הקודמת, יש איזה מנהג, יש הרבה חוקים שנחקקים ולא אוכפים אותם.

שמעון סולומון: זה מנהג מוזר, רק בארץ זה יכול לקרות.

שמעון סולומון: הגופים האלה, אנחנו לא מדברים על עסקים פרטיים, אנחנו מדברים על משרדי ממשלה, גופים שקשורים למדינה שצריכים להבין את הרציונל שעומד מאחורי זה.

שמעון סולומון: זה לא כפייה לשם כפייה אלא יש כאן תפיסה חברתית שצריכים לתת העדפה מתקנת בכדי ליצור חברה יותר טובה לכולנו ולא רק פתרון נקודתי ליוצאי אתיופיה.

שמעון סולומון: מהמפגשים האחרונים, כמו שהיושב ראש אמר, יש שיפורים.

שמעון סולומון: באמת יש שיפורים, משמחים אפילו, בגופים מסוימים, אלא מה?

שמעון סולומון: זה לא חוצה את כולם, זה לא בא לידי ביטוי בכל הארגונים, לכן אני כבר אומר לכם, צריך לחשוב על - - - אתם יודעים, לפעמים כועסים על אלה שבאים לפגישה במקום אלה שכבר לא נמצאים או לא באו לפגישה.

שמעון סולומון: לכן הדיון מהיום, לצד זה שאנחנו נשבח ונוקיר, יש גופים שאפילו מעבר לאחוז שצריכים, כי החוק הוא לא רק 1.5% אלא זה המינימום.

שמעון סולומון: יש כאלה שקלטו יותר ובאופן מאוד מאוד משמח ואותם צריך לשבח ואותם צריך להבליט ולומר 'אלה עמדו כמתחייב וגם אפילו מעבר לזה'.

שמעון סולומון: יש גופים שקלטו מעבר.

שמעון סולומון: יש גופים שהם באים לפה רק לתת, להשתתף וללכת.

שמעון סולומון: יש גופים כאלה.

שמעון סולומון: אני לא רוצה לציין את הגופים.

שמעון סולומון: יש גופים ממשלתיים, חברות ממשלתיות, שהם באים לפה, צוחקים לנו בעיניים, פשוט להגיד, 'לא הצלחנו, ניסינו וכלום לא קרה', ואין שיניים.

שמעון סולומון: לכן אני אומר לכם, אנחנו נתחיל לחשוב גם על אותם גופים, על אותם ארגונים ששמים באמת פס, במילים הכי פשוטות, שבעצם הם לא עושים מאמץ במהלך השנה או מפגישה לפגישה כמו גופים אחרים, נצטרך לחשוב עם היושב ראש, לראות איך אנחנו עולים מדרגה, איך אנחנו יוצרים מצב שאם יש התחייבות, שאם יש חוק, איך אנחנו מיישמים אותו.

שמעון סולומון: אני אישית בקשר טוב ביום יום, בכל זמן, אצלי יש מישהי שממונה, שכל הזמן בקשר עם הארגונים והחברות, בכדי לא להתעורר רק בשביל הכינוס כאן.

שמעון סולומון: אבל, באמת כמו שיואל אמר, יש ארגונים שפשוט מדהים לראות את השיפור שהם עשו, לא רק בדרגים נמוכים אלא גם בדרגים גבוהים, בתפקידים חשובים, כי אנחנו מדברים על אקדמאים, על אנשים שיש להם יכולות ואין להם את הדחיפה הזו.

שמעון סולומון: לכן אנחנו נשמע את כולם.

שמעון סולומון: באופן קבוע גם נכנס את הפגישה הזו מדי פעם, נשמע את כולם.

שמעון סולומון: בסוף יש גם המלצות איך לעשות משהו קצת שונה.

שמעון סולומון: דיברו איתי על חוק, למשל, שזה לא יהיה מעין המלצה, אלא שזה יהיה חוק.

שמעון סולומון: אני נוטה לעשות את זה, אבל אמרנו אולי נחכה עוד קצת, אולי אנשים, ראשי הארגונים, המנהלים, יושבי הראש, המנכ"לים, אולי יבינו את הרציונל שמאחורי זה, אולי יעשו את זה מרצונם, כמתחייב באמת לפי השיקול ההגיוני החברתי הכלכלי שאנחנו מדברים עליו.

שמעון סולומון: אם לא יהיה מנוס, יכול להיות שנחשוב איך אנחנו נותנים לחוק הזה שם כדי שיוכל להיות יותר מעשי.

שמעון סולומון: אני ארגיש מבוזה אם כל פעם נבוא לפה ויש ארגונים שלא יעשו את השינוי.

שמעון סולומון: אני לא רגיל, אני לא נוהג לעבוד כך, זה לא מאפיין, אנחנו אנשים שצריכים לראות גם תוצאות ויחד עם זאת אני יודע שאנחנו נמצאים בפוליטיקה, שצריך להוכיח תהליך ולכן לקחנו שנתיים.

שמעון סולומון: אז תודה רבה, נשמע את כולם, אחר כך בסיכום יש לנו גם דברים שהם - - -

יואל רזבוזוב: תודה לחברי חבר הכנסת שמעון סולומון.

יואל רזבוזוב: ובאמת כמו שיש תכניות של עולים, שלוקחים קבוצה של עולים ייעודית, מכשירים אותם למקצוע מסוים ומביאים אותם לחברה, אז ככה הייתי רוצה לראות תאגידים, מה התכניות, האם עושים הכשרות ייעודיות, האם מושכים סטודנטים, עושים תכניות לסטודנטים במכללות מסוימות.

יואל רזבוזוב: אני ממש רוצה לראות מעבר להישגים גם איזה שהוא דפוס פעולה שנוקטים פעולות אקטיביות בשביל לרתום את אותם הסטודנטים, אותה מכללה, שפתאום תגיד 'עכשיו יש פה 30 סטודנטים בני העדה שאחרי זה יתקבלו לחברה איקס, וואי, זד בראיית חשבון', או לא משנה, באיזה שהוא תחום, משפטנות, אני חושב שיהיה יותר קל לי לרתום ואנחנו באמת רוצים לראות שישנן גם תכניות כאלה.

יואל רזבוזוב: עכשיו ניתן ליועצת המשפטית שלנו.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<מרב תורג'מן: אז בהמשך לדבריך, אדוני, וכידוע לרובנו, החוק קובע חובות אקטיביות על אותם גופים שהחוק חל עליהם, כך 'שהדירקטוריון חייב לפעול לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים ולשם כך הוא ינקוט את האמצעים הנדרשים בנסיבות שיש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות ייעוד משרות'.

<מרב תורג'מן: השאלה היא באמת אם זה מבוצע בפועל.

<מרב תורג'מן: 'והוראה בדבר מתן עדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצת דרגות שיפורטו בהוראה'.

<מרב תורג'מן: כמו כן החוק קובע את חובת הדיווח.

<מרב תורג'מן: אני מבינה שיש איזה שהן בעיות גם לגבי חובת הדיווח.

<מרב תורג'מן: חובת הדיווח, כמו יתר הוראות החוק, חלות גם על תאגידים שהוקמו בחוק, גם על רשויות מקומיות וגם על מועצות מקומיות.

<מרב תורג'מן: הובא לידיעתנו שבעצם ישנן כמה רשויות מקומיות ומועצות שאינן מקיימות את חובות הדיווח ואינן מעבירות את המידע למשרד הפנים.

<מרב תורג'מן: אז אולי גם בעניין הזה חשוב לקיים איזה שהוא דיון ולהבין מדוע אלה פני הדברים.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן עכשיו את רשות הדיבור למר מוני מעתוק, מנהל אגף כוח אדם ושכר ברשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: כאחד שהגיע מרשות מקומית והייתי חבר מועצת העיר מצד אחד אני מבין את הקושי של הרשויות המקומיות, מצד שני עדיין יש לנו את עובדי מוקדי הקליטה.

יואל רזבוזוב: אני לא יודע אם סופרים אותם בחוק או לא סופרים.

<קריאה: לא.

יואל רזבוזוב: לא סופרים אותם?

יואל רזבוזוב: הם לא מועסקים?

<קריאה: אפשר לספור אותם, אבל ברובם הם לא מועסקים - - -

שמעון סולומון: חבר'ה, בואו נעצור את זה, הם לא נחשבים, הם לא שם.

יואל רזבוזוב: זה לפחות מבחינתי זה טוב, זה מעודד, כי אם היו סופרים אותם אז זו לא העסקה ישירה, כי הם לא עובדים, הם לא יכולים להתחייב למשכנתא או משהו כי כל שנה אפשר לפטר אותם.

יואל רזבוזוב: באמת חבריי עובדים על הנושא הזה מול שר האוצר.

שמעון סולומון: נמצא גם להם פתרון.

יואל רזבוזוב: מוני, בבקשה.

<שמעון מוני מעתוק: תודה רבה.

<שמעון מוני מעתוק: אני רוצה להתחיל ולומר שבתוך השם - - -

שמעון סולומון: אתה יכול להגיד מאיפה אתה?

<שמעון מוני מעתוק: אני מוני מעתוק מאגף כוח אדם ושכר ברשויות המקומיות, מנהל האגף, מינהל השלטון המקומי, אחראי על כוח האדם ברשויות המקומיות, מזה שלושה חודשים מנהל האגף.

<שמעון מוני מעתוק: רק להתחיל ולומר שיש לנו 257 רשויות מקומיות והשונות ביניהן היא רבה ביותר, גם ביכולות התקציביות והארגוניות, אני חושב שזה די ברור ומובן מאליו, וגם באחוז יוצאי אתיופיה שמתגוררים בתחומי הרשות המקומית הספציפית.

<שמעון מוני מעתוק: לפי נתונים של משרד הקליטה יש 17 רשויות מקומיות שבהן מתגוררים מעל 4% מקרב יוצאי העדה האתיופית וצריך לקחת את זה בחשבון.

<שמעון מוני מעתוק: אני אתחיל עם הדוח.

<שמעון מוני מעתוק: הדוח אמנם באחריות או הדרישה ממשרד הפנים להגיש דוח כל שנה לשלושת הגופים, ועדה, ממשלה, משרד הכלכלה.

<שמעון מוני מעתוק: אנחנו לא זוכים, למרות שיש חוזרי מנכ"ל ותזכורות שיצאו מספר פעמים, לשיתוף פעולה מהרשויות המקומיות ואני יכול לומר שהכמות שמוגשת היא עשרות בודדות.

<שמעון מוני מעתוק: למשרד כרגע, בהתאם לחוק הקיים, אין סנקציות ואין תמריצים לגרום לרשויות להגיש את הדוח כפי שנדרש, כך שאנחנו מעבירים את הדוחות שמוגשים לנו - - -

יואל רזבוזוב: לחוק יש סנקציות?

<שמעון מוני מעתוק: החוק קובע ששר הפנים מגיש את הדוח אבל אין שום סנקציה שאני יכול להפעיל או מתן תמריצים שאני יכול לתת לצורך יישום החובה הזו או להגשת הדוח או בצורה יותר מתקדמת, באופן מהותי יותר, ליישום הדוח בפועל.

<מרב תורג'מן: אבל אתם עושים בכל זאת פעולות אקטיביות?

<מרב תורג'מן: איזה שהן ישיבות, זימון של אנשי המועצה כדי לדעת מדוע הוא לא הגיש את הדוח?

<מרב תורג'מן: או שאתם פשוט לא מקבלים ובזה נגמר העניין.

<שמעון מוני מעתוק: לא, יש עוד הרבה דברים שאנחנו מטפלים בהם.

<שמעון מוני מעתוק: אנחנו מוציאים תזכורות אחת לכמה זמן, כרגע, ואני מנסים לקבוע את זה כמה חודשים, מנסים לתאם ישיבה עם משרד הקליטה על מנת לחשוב ביחד על אופן יישום החוק הזה כשהמטרה מבחינתי - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו לא מדברים על משרד הקליטה, זה לא חייב להיות קליטה, יש עוד משרות.

<שמעון מוני מעתוק: רגע, אני רוצה לסיים.

יואל רזבוזוב: אם יש חוק, אז אם החוק מחייב חייבות בתוך החוק להיות סנקציות.

יואל רזבוזוב: אי אפשר שהחוק מחייב בלי הסנקציות.

<שמעון מוני מעתוק: אני אומר את זה כבר בישיבה השנייה שאני פה.

<מרב תורג'מן: החוק הזה לא קובע סנקציות, החוק מחייב בעצם את שר הפנים לדווח לוועדת העלייה והקליטה ול - - -

<שמעון מוני מעתוק: ואנחנו עושים את זה.

<מרב תורג'מן: בסדר, אבל בעיקרון אין פה סנקציה, אבל יש פה חובה על הרשויות המקומיות לקיים את הוראות החוק.

<מרב תורג'מן: הם עומדים פה בהפרה, הם פשוט בהפרה.

יואל רזבוזוב: אם החוק צריך אנחנו פה בשביל לתקן את החוק.

יואל רזבוזוב: תגיש הצעת חוק שעושה סנקציות, מי שלא - - -

<מרב תורג'מן: כן, אפשר לחשוב על סנקציות, על תקציבים.

<שמעון מוני מעתוק: אני רוצה להזכיר לכולם שבניגוד לנציבות שירות המדינה שהיא המעסיק של העובדים וגם אחראית על התקנים אצלה, בסוף התקנים הם של הרשות המקומית, לא של משרד הפנים.

<שמעון מוני מעתוק: אני לא יכול לחייב - - -

<מרב תורג'מן: אתם לא מאשרים את התקנים?

<שמעון מוני מעתוק: לא, התקנים מאושרים בתקציב הרשות המקומית, לא צריך אישור פרטני של משרד הפנים, אני לא יכול להכריח שיהיה תקן ליוצא העדה האתיופית.

יואל רזבוזוב: כל תקן כמעט עובר דרכך.

<שמעון מוני מעתוק: לא, ממש לא.

<שמעון מוני מעתוק: התקן לא עובר דרכנו, התקן הוא תקן ברשות המקומית, הרשות מאשרת אותו כחלק מתקציבה והיא פועלת לאיושו בלי קשר למשרד הפנים.

<שמעון מוני מעתוק: האישור היחידי שאני נותן נכון להיום זה אישור לחוזה אישי ככל שנדרש אישור לחוזה אישי, זה לא קשור להליך הקליטה של העובד.

<שמעון מוני מעתוק: ככה זה עובד היום.

<מרב תורג'מן: תקציב הרשות המקומית גם לא עובר דרככם?

<שמעון מוני מעתוק: תקציב הרשות המקומית עובר דרכנו אבל הוא עובר ברמה של כמות התקנים ברשות המקומית, לא ברמה של איזה תקנים.

<מרב תורג'מן: זה ברמה של חובת התייעצות או ברמה של אישור?

<שמעון מוני מעתוק: חלקם אישור, חלקם התייעצות.

<מרב תורג'מן: יש פה כלי מאוד משמעותי - - -

שמעון סולומון: אני חייב לשאול אותך כדי לעמוד על העובדות.

<שמעון מוני מעתוק: רק עוד משפט אחד אם אפשר.

שמעון סולומון: לא, אי אפשר למרוח פה, מה שאתה לא יודע תגיד שאתה לא יודע.

<שמעון מוני מעתוק: אני לא מורח, אני אומר - - -

שמעון סולומון: היא שאלה אותך שאלה מאוד קונקרטית כי זה מוביל להמשך עבודה.

שמעון סולומון: הכול פה מתועד, מה שאתה מוסר צריך להיות מדויק, אז תענה בבקשה למה שהיא שאלה, כי זה חשוב.

<שמעון מוני מעתוק: אני חושב שעניתי.

<שמעון מוני מעתוק: יש - - -

שמעון סולומון: לא ענית.

שמעון סולומון: אמרת חלק כן וחלק זה.

שמעון סולומון: מה זה החלק הזה ומה חלק לא?

שמעון סולומון: רוצים לדעת.

<שמעון מוני מעתוק: אני אומר שוב, תקציב הרשות המקומית מאושר על ידי משרד הפנים, על ידי המחוז.

<שמעון מוני מעתוק: כשמאשרים תקציב מדובר על אישור תקציבי בעיקר, הוא לא מדבר על איזה משרות יש ברשות המקומית, הוא מדבר על כמות משרות ועלותן, כחלק מתקציב כולל.

<שמעון מוני מעתוק: אין שם ביטוי לאיזה משרות מדובר, כרגע נכון להיום, ואין שם ביטוי האם הוא מיועד למישהו ספציפי.

יואל רזבוזוב: אתם יכולים לבקש - - - או שאתה לא יכול על פי החוק, אתה אומר, לעשות את זה.

<שמעון מוני מעתוק: כרגע המשרד דן בכל סוגיית תקן כוח האדם כחלק מהתקציב, בלי קשר דווקא ליוצאי העדה האתיופית.

<שמעון מוני מעתוק: יכול להיות שאפשר לחשוב גם על זה בהקשר הזה.

שמעון סולומון: זה לא יכול להיות.

שמעון סולומון: אתה לא מבין מה שאנחנו מדברים פה.

שמעון סולומון: זה לא במקרה, זה לא כלאחר יד, אתם צריכים לעשות דיון מעמיק בנושא הזה.

שמעון סולומון: זה לא אולי בערך, אולי דרך אגב.

שמעון סולומון: זה משהו שמדובר עליו, אנשים כמוני, חברי כנסת, השקיעו זמן ומרץ, הבינו שיש רציונל מאחורי זה.

שמעון סולומון: תהיה רציני.

שמעון סולומון: תסלח לי שאני אומר את זה, תן לנו נתונים, עשית בדיקה או לא.

<שמעון מוני מעתוק: אני רציני לחלוטין.

<שמעון מוני מעתוק: אני יכול לספר סיפורים, אני יכול לא לספר סיפורים.

יואל רזבוזוב: לא, בסדר גמור.

יואל רזבוזוב: טוב שאתה אומר לנו את הכול, אנחנו רואים - - -

<שמעון מוני מעתוק: אני אומר רגע מהישיבה הקודמת, אני חושב שצריכים להיות, אל"ף, תמריצים וסנקציות.

<שמעון מוני מעתוק: דבר שני, אני חושב שאנחנו צריכים, ובעניין הזה אולי גם דרוש פה תיקון חקיקה, לחשוב על מיקוד מאמץ ב-17 הרשויות הרלוונטיות ולא על 257 שבהן כמעט ואין יוצאי אתיופיה.

יואל רזבוזוב: גם אם אין, הרעיון הוא קליטה בחברה, לא עוד פעם להכניס מוקדי קליטה ולעשות את הקהילה במקבצים מסוימים.

יואל רזבוזוב: הרעיון הוא שיש בחור צעיר שהולך לצבא ואז הוא רוצה לרכוש השכלה ואז הוא מגיע לראיון עבודה ולא לוקחים אותו.

יואל רזבוזוב: בשוק הפרטי אנחנו לא יכולים לחייב, בממשלה, במדינה, אנחנו כן יכולים, יש לנו לפחות איזה שהוא סיי, אז אם פה יש לנו סיי ואנחנו כן רוצים לעודד וכן רוצים לתת מוטיבציה - - - כי אם אחד הגיע וסיים את כל המסלול ולקחו אותו לעבודה, עבודה נורמלית, אני לא רוצה להכניס אותו למוקד קליטה, אני רוצה אותו משפטן בכל רשות מקומית בתפקיד כלשהו.

יואל רזבוזוב: בגלל זה מבחינתי כל הרשויות המקומיות צריכות להיות מחויבות ולא 17, כי נפתחות משרות, ישנם מכרזים בהרבה רשויות ואז כשהוא נקלט הוא עובר לגור בעיר אחרת, שיגור בכל עיר שהיא שנפתח מכרז.

יואל רזבוזוב: כמו שעושה כל משפחה רגילה.

יואל רזבוזוב: זה בדיוק העניין, לעשות שזה יהיה דבר רגיל, שזה לא יהיה חריג.

<שמעון מוני מעתוק: בלי שיהיו סנקציות ותמריצים, החוק הזה - - -

יואל רזבוזוב: אתה אומר שאנחנו צריכים - - -

<שמעון מוני מעתוק: זה לא מאפשר לנו כמשרד הפנים להביא ליישום בשטח.

שמעון סולומון: מה זה תמריצים?

<שמעון מוני מעתוק: אני יכול לתת דוגמאות.

<שמעון מוני מעתוק: תמריצים זה יכול להיות תקציב למשרות שמיועדות ,שהמדינה תיתן לעדה האתיופית.

שמעון סולומון: אני רוצה להגיד לך, תרשה לי, אדוני היושב ראש, רק להבהיר, כי פה יש משהו שהוא בכלל טעות בתפיסה הבסיסית של החוק הזה.

שמעון סולומון: אני מצטער להגיד לך את זה.

שמעון סולומון: אנחנו לא מדברים פה על עולים חדשים שצריך לתת תמריצים כדי לעודד כדי להביא.

שמעון סולומון: אנחנו לא מדברים על זה.

שמעון סולומון: בסיס החוק הזה הוא שהקהילה נמצאת ביישובים, היא נקלטת באופן רגיל והם תושבים, הם לא חריגים ביישוב, הם תושבים רגילים, כמו שיש תקציב עירייה כתושבים ומחלקים אותו בהתאם לצרכים, אנחנו לא צריכים לבקש תמריץ חדש נוסף.

שמעון סולומון: הם לא חריגים.

שמעון סולומון: יש מִנהלות, שיש להם שם 10%-15% יוצאי אתיופיה כשבמנהלת הקליטה אין אף יוצא אתיופיה.

שמעון סולומון: לכן יש לך טעות בבסיס החוק.

שמעון סולומון: אנחנו לא מדברים על תמריץ, אנחנו מדברים על להתייחס באופן שווה, לתת זכויות כמו כל תושב אחר.

שמעון סולומון: כרגע - - -

<שמעון מוני מעתוק: אבל בהקשר הזה הם נותנים זכויות - - - יוצא עדה אתיופית יכול להתמודד לכל מכרז ברשות מקומית.

שמעון סולומון: לא, תסלח לי, חבל באמת, זה לא נכון.

<שמעון מוני מעתוק: אני יודע איפה אני נמצא, אדוני.

שמעון סולומון: אז מה אתה אומר, אז מה התשובה שלך?

<שמעון מוני מעתוק: אני נותן עצה מאוד פשוטה, אם אתה אומר שהם אותו דבר, אז זה בסדר גמור, הם אותו דבר, הם יכולים להתמודד על כל משרה.

יואל רזבוזוב: אבל בזה התחלתי, שלא יקבלו אותם.

שמעון סולומון: איפה אתה חי?

שמעון סולומון: תגיד לי.

שמעון סולומון: אתה חי במדינה הזאת?

<שמעון מוני מעתוק: באותו מקום.

יואל רזבוזוב: לא נתחיל לרדת לפסים אישיים.

שמעון סולומון: אני לא מאמין למה שאתה אומר.

יואל רזבוזוב: מוני, אתה מייצג.

יואל רזבוזוב: זה לא אישי.

<שמעון מוני מעתוק: אני יודע, זה בסדר גמור, אני רק אומר שזו האמת.

<שמעון מוני מעתוק: אפשר להגיד שאני לא מבין בזה, זו האמת.

יואל רזבוזוב: אנחנו באנו מתוך המערכת, אנחנו קצת יודעים איך המערכת עובדת.

יואל רזבוזוב: אם יש מכרז ומכרז רגיל, אני אומר לך בוודאות, אני לא סתם התחלתי בזה את הדיון, רואים שם יוצא העדה הסיכוי ישר יורד אוטומטית, מה שלא יעשו.

יואל רזבוזוב: שלא יספרו לי סיפורים.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שבשלב ראשון, אולי עוד 10 שנים, אולי עוד 25 שנה, שזה דור, נצטרך לעשות משהו קצת בכוח.

יואל רזבוזוב: זה מה שאנחנו מבקשים.

<שמעון מוני מעתוק: אדוני, גם החוק עצמו היום מאפשר להתמודד לכל מועמד, כולל יוצא העדה האתיופית, אין בעיה.

<שמעון מוני מעתוק: מי שבוחר את המועמדים בסוף זה ועדת הבחינה.

<שמעון מוני מעתוק: לי אין סמכות להתערב בבחירה של ועדת הבחינה, בית המשפט גם יכול לפסול אותנו.

<שמעון מוני מעתוק: לי אין זכות - - -

<מרב תורג'מן: הם מבקשים לתת עדיפות.

<שמעון מוני מעתוק: בסדר גמור, אבל ועדת הבחינה תמיד יכולה - - - עדיפות זה אם התנאים שווים, תמיד אתה יכול לומר שזה יותר מתאים והוא מועמד יותר ראוי ואז זה לא תנאים שווים.

<שמעון מוני מעתוק: כתוב בחוק, לא אני כתבתי אותו.

יואל רזבוזוב: עורך דין מטבקה רצה להתייחס לעניין הזה.

<אריאל אזלה: לדעתי יש פה חוסר הבנה בסיסית של החוק וזה חבל מאוד שאנחנו מגיעים לישיבה השלישית או הרביעית שנציג השלטון המקומי, שלכאורה אמור לעקוב ול - - -

<שמעון מוני מעתוק: אני נציג משרד הפנים, לא של השלטון המקומי.

<אריאל אזלה: של משרד הפנים, זה היינו הך.

פנינה תמנו: הוא הרגולטור.

<שמעון מוני מעתוק: הרשויות המקומיות, יש להן מרכז שלטון מקומי.

<שמעון מוני מעתוק: זה לא אנחנו.

<שמעון מוני מעתוק: אתה יכול לשאול אותם בהקשר הזה, אנחנו משרד הפנים.

<אריאל אזלה: העובדה שאתה יושב כאן היום בוועדה ואתה טוען שלכאורה הקליטה או תהליך הקליטה של העובדים תלוי בתקציב של הרשות המקומית, של כל רשות ורשות, אז אתה טועה.

<אריאל אזלה: אתה טועה ומטעה ואתה לא מבין את התפקיד שלך.

<אריאל אזלה: די להסתכל בחוזר מנכ"ל של משרד הפנים, שפורסם לרשויות המקומיות, כדי להבין עד כמה יישום החוק, או בכלל הרעיון היפה הזה של החוק הוא בכלל שולי לחלוטין בשתי שורות.

<אריאל אזלה: לך תבין אחר כך למה הרשויות המקומיות לא מיישמות את החוק הזה.

<אריאל אזלה: די גם לראות התכתבויות שונות שלכאורה כאילו באמת יש פה ניסיון אמיתי לעקוב אחרי יישום החוק הזה.

<אריאל אזלה: אני אומר לכם בשורה התחתונה, חבל על הזמן של אדוני, חבל על הזמן של חברי הכנסת שיושבים כאן, כי החוק הזה קובע שני דברים, כמו שהיועצת המשפטית אמרה.

<אריאל אזלה: החוק הזה חובה אקטיבית, זה אומר שר הפנים, לצורך העניין, דרך חוזר מנכ"ל, צריך להנחות את הרשויות המקומיות לפעול באמצעים אקטיביים - - -

<שמעון מוני מעתוק: חוזר המנכ"ל קיים, גם החוק קיים.

<אריאל אזלה: לא הפרעתי לך, תן לי לסיים.

<אריאל אזלה: כשמתפרסם משרה או מכרז ואני ניגש אליה, הרי מה הרעיון של החוק הזה?

<אריאל אזלה: הרעיון של החוק הזה לתת העדפה מתקנת כאשר מדובר באותם תנאים שווים, אחת, או באופן אקטיבי לייעד משרות.

<אריאל אזלה: בשני הדברים האלה אתם לא עומדים בכלל, אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

<אריאל אזלה: בשביל מה אנחנו נמצאים פה?

שמעון סולומון: למה יש חוק?

יואל רזבוזוב: חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, בבקשה.

פנינה תמנו: ראשית, אני מתנצלת על העיכוב.

פנינה תמנו: עד שהגעתי לכאן אני בחצי אוזן שמעתי את הדיון שהיה בין חברי חבר הכנסת שמעון סלומון ובינך, מי שמייצג את משרד הפנים כרגולטור.

פנינה תמנו: אני חושבת שבסופו של דבר הוויכוח בין להשתמש בשיטת הגזר או המקל הוא ויכוח שדנו בו רבות, אבל צריך להבין, אני לא חושבת שצריך לתת פה תמריצים של הכפלת תקנים ואני אסביר למה.

פנינה תמנו: זה הוכיח את עצמו כמשהו שלוקח את הקהילה אחורה.

פנינה תמנו: ברגע שיש לרשות, או אפילו זה בלשכות של שרים, אומרים להם 'תיקח בן הקהילה האתיופית ותקבל עוד תקן'.

פנינה תמנו: ברגע שזה מפסיק לא לוקחים יוצאי הקהילה.

פנינה תמנו: אנחנו אומרים, בוודאי שאנחנו רוצים העדפה מתקנת שבאה להתערב במרקם הקיים, אבל היא לא אמורה לפגוע בתהליכים טבעיים של יוצאי אתיופיה שגם מצליחים להיקלט באופן טבעי.

פנינה תמנו: את זה צריך לשמר ואני חושבת שכולם יסכימו סביב השולחן הזה בנוגע למה שאמרתי במשפט האחרון.

פנינה תמנו: עם זאת, מכיוון שיש פה נתונים, מעבר להסתכלות שאנחנו מסתכלים על יוצאי אתיופיה כשווים בני שווים, אנחנו מסתכלים על נתונים אובייקטיביים ומבינים שלצערנו זה לא, כי למה?

פנינה תמנו: כי הם 40% פחות השתכרות, גם על אותם מקצועות שווים או על אותה משרה, ואנחנו רואים שעדיין במחקרים האחרונים שהיו למ עלה מ-70% מהמעסיקים רוצים פחות יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אנחנו מבינים, לצערי, בתחקירים שעלו בעיתונות וכולנו בתוך עמנו חיים שמה לעשות, יש כל כך הרבה תחלופה ותפקידים ומכרזים שיוצאים אחרי הבחירה למוניציפאלי.

פנינה תמנו: משמע, לבוא ולנסות לצייר שיש פה תלות בתקציב ושיש רשויות שלא מוציאות מכרזים, בזמן שמקורבים של ראשי ערים ושל חברי מועצה מצליחים לקבל איוש של תפקידים, זה אומר שזו אוזלת יד של הרגולטור.

פנינה תמנו: מכיוון שזה כך אני אומרת לך, גם אם אנחנו ניקח את החודשים האחרונים שביצעו איוש של משרות אנחנו נבין שהייתה שם הסללה.

פנינה תמנו: אז נכון שאני לא יכולה לצפות ממשרד הפנים לפתור את השחיתות במדינה והשחיתות בתוך רשויות, אבל כן אני מצפה להיות רגולטור עם שיטת המקל, כי למה?

פנינה תמנו: ככה, אנחנו מדינת חוק והכספים שמגיעים לרשויות הם כספי ציבור.

פנינה תמנו: השאלה אם אתה מסוגל לעשות את זה, אם צריך בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי, ואם אתם לא מסוגלים לעשות את זה תגיד 'אני לא מסוגל לעשות את זה לנוכח החוק הקיים' או שמא אתה כן צריך את העזרה שלנו פה, החברים.

פנינה תמנו: המצב הנוכחי, העסקה של בני הקהילה במתכונת הקיימת של עובדי קבלן, או עובדים במוקדי קליטה ותת עובדים, מה שנקרא, זה פשוט, אני אומרת את זה בזהירות רבה, אבל על השולחן, זה סוג של עבדות מודרנית שהיא לא קיימת רק בתוך הקהילה.

פנינה תמנו: אנחנו לא מוכנים שנישאר עובדים סוג ג' של אף אחד, אנחנו לא ילדים חורגים, יש הרבה מאוד מוכשרים, אף אחד לא מצפה שייקחו אנשים שהם לא מוכשרים, אבל בוודאי במקום שאין יכולת להתפתחות טבעית שיכולה לקחת גם 200 שנה, אמרתי את זה בנאום הבכורה שלי, אמרו לי 'תחכי עוד דור', אנחנו לא מוכנים לחכות, אנחנו נתערב כדי שזה ישתנה, השאלה אם אתם יכולים לעשות את זה.

<שמעון מוני מעתוק: אני אמרתי, בכלים הנוכחיים זה מאוד בעייתי.

יואל רזבוזוב: אז אני ביקשתי מכם, תחשבו על הצעת חוק, על כלים ותקנות - - -

פנינה תמנו: למה בעייתית?

יואל רזבוזוב: הוא אומר 'אין לי מספיק כלים', 'בחקיקה הקיימת אין לי מספיק כלים'.

<קריאה: - - - זה בדיוק מה שאמר באוגוסט - - -

פנינה תמנו: אתה יכול להקפיא תקנים?

פנינה תמנו: אני אתן לך דוגמה.

פנינה תמנו: אל תיתן תקן נוסף, אתה יכול להקפיא תקנים, אתה יכול - - - תלמד אותי.

פנינה תמנו: כשאתם רוצים להקפיא תקציבים לרשות אז אתם מקפיאים, יש לכם תקציב של קליטה, יש לכם תקציבים שמגיעים מהמדינה.

פנינה תמנו: אני לא מקבלת את זה שאי אפשר, אני חושבת שצריך להתנות את זה מפורשות שאתם לא תשחררו תקנים אחרים.

פנינה תמנו: אני אומרת לך, תגידו 'חבר'ה, אתם לא עומדים בדרישות החוק, יש לכם שנה,או שנה וחצי, ליישם את דרישות החוק, ולא, אתם תקבלו קיצוץ בתקציב או הקפאה של תקציב'.

פנינה תמנו: אנחנו צריכים לבדוק את כל הדרכים החוקיות - - -

שמעון סולומון: זה עניין של החלטה.

פנינה תמנו: אגב, אני חושבת שזה משהו שצריך לשקול אותו בצורה מאוד קפדנית, לראות שזה באמת עומד בדרישות החוק, כי בסופו של דבר אנחנו יכולים גם לעמוד מול רשות שהולכת לבג"צ, אבל להיות אמיצים, לחשוב מחוץ לקופסה ולומר להם.

פנינה תמנו: אני בטוחה שאם אתה תגיד לרשות שהתקציב לה יוקפא אם היא לא תאייש 1.5%, אתה תיתן לה כמובן את הזמן לעשות את זה, כי אתה לא רוצה שיעסיקו עכשיו כל מאן דבעי ואתה לא רוצה גם בכל תפקיד.

פנינה תמנו: אני חושבת שזו הדרך ואולי אנחנו צריכים לקיים, מעבר לכך, אדוני היושב ראש, ישיבה רצינית.

פנינה תמנו: אנחנו לא עושים את זה לשם הדיון, אם אתה צריך - - -

שמעון סולומון: רק על הרשויות.

פנינה תמנו: אתה נראה לי כזה קצת שולף מהמותן.

פנינה תמנו: אני מאוד משתדלת לכבד אותך, תרשום את מה שאני אומרת לך.

פנינה תמנו: אם אתה צריך פגישת עבודה איתי ועם החברים אנחנו נעשה את זה ונלך ונתמקד בכיוון הזה.

יואל רזבוזוב: תודה, פנינה.

יואל רזבוזוב: מה שאנחנו נעשה במקביל, נכנס שר פנים חדש לתפקיד, אנחנו נאחל לו בהצלחה ואנחנו זמן אותו לדיון, כולל מנכ"ל משרד הפנים, שיבואו לכאן, ישמע את האנשים מהשטח, יבין את הבעיות וייתן הנחיה.

יואל רזבוזוב: אם ההנחיה של השר לא תספיק אנחנו נתקדם.

יואל רזבוזוב: חברים, אני שמעתי פה ביקורת שאנחנו עושים דיונים ויכול להיות שלא קורה כלום.

יואל רזבוזוב: קודם כל דברים קורים, יש שיפור.

יואל רזבוזוב: לא לעשות דיונים, עדיף לעשות מאשר לא לעשות.

יואל רזבוזוב: אנחנו עושים את כל המאמצים, בכל הכלים הפרלמנטריים שיש לנו, זאת הבמה שאנחנו יכולים לדרוש ואנחנו נמשיך לעשות את זה עד שנקבל תוצאות.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים הלאה.

יואל רזבוזוב: חוסאם חלאילה, רכז שכר וכוח אדם ברשות החברות, בבקשה.

<חוסאם חלאילה: קודם כל רשות החברות הממשלתיות רואה חשיבות רבה בהרחבת הייצוג ההולם לבני העדה האתיופית בקרב עובדי החברות הממשלתיות.

<חוסאם חלאילה: אנחנו פועלים לאכיפת החוק ואנחנו עושים את זה באמצעות הדירקטוריון, באמצעות המנכ"לים, ומנהל רשות החברות הממשלתיות, מר אורי יוגב, שידר לפני חודש וחצי מכתב למנכ"לים בחברות ממשלתיות וביקש לקיים דיונים בדירקטוריון על מנת לאכוף את החוק וכמובן לקבוע מתווה פעולה לשיפור שיעור העובדים האתיופים מכלל העובדים בחברה וכמובן לדווח לנו על הפעולות שצריך לעשות והוא צריך גם לדווח לנו באמצעות הדירקטוריון ובאמצעות סמנכ"ל למשאבי אנוש ונעשה את זה כמובן בצורה מאוד מסודרת ובדיווחים ממוחשבת דרך מערכת האנפה.

פנינה תמנו: זה משהו שעדיין לא קיים, הדיווחים?

<חוסאם חלאילה: זה קיים ואנחנו רוצים עכשיו לשפר את הדיווחים ולהפריד בין עובדים ארעיים ועובדים קבועים, כמו שסיכמנו בישיבה אצל אורי ואנחנו עובדים על זה.

<חוסאם חלאילה: אנחנו הכנסנו את זה לתכנית העבודה שלנו, זה יהיה בקרוב, עוד חודש-חודש וחצי אנחנו נסיים את העבודה ונכניס את זה לדיווחים.

<חוסאם חלאילה: כיום שיעור המועסקים בחברות ממשלתיות מגיע ל-1.08 וזה שיפור משמעותי לעומת שנה קודמת שזה היה 1% בלבד ושיפור משמעותי לעומת שנת 2011 שהיה 0.68%.

פנינה תמנו: למרות שאנחנו יכולים לראות תחומים מסוימים, למשל הנמלים, שאין שם בכלל אתיופים.

<חוסאם חלאילה: נכון.

<קריאה: לא נכון.

פנינה תמנו: נכון.

פנינה תמנו: היה עכשיו את הסוורים, שלחו אליי כל המועמדים יוצאי אתיופיה, לא נתנו להם שום העדפה.

שמעון סולומון: ועוד איך זה נכון.

פנינה תמנו: חבר'ה מוכשרים שעשו צבא, הגנו עלינו בגופם וכלום.

פנינה תמנו: כולנו מבינים, נמל, נפוטיזם.

יואל רזבוזוב: חבריי חברי הכנסת.

שמעון סולומון: שם זה הכי, שם מודרים לגמרי.

יואל רזבוזוב: 1.08, כמה זה באנשים?

יואל רזבוזוב: יש לך את המספר?

שמעון סולומון: חברת חשמל כן קלטו, הרכבת כן קלטו.

שמעון סולומון: עם הנמלים יש בעיה.

<קריאה: גם חשובה איכות המשרה.

<חוסאם חלאילה: 622.

יואל רזבוזוב: 622 אנשים נקלטו בתוספת, הדלתא.

<קריאה: לא, זה יוצאי אתיופיה ברשות החברות.

יואל רזבוזוב: סך הכול, או שנקלטו, התוספת?

יואל רזבוזוב: מה ההבדל בין מה שהיה 1% ל-1.08%.

<חוסאם חלאילה: זה העובדים בני העדה האתיופית בשנת 2013 לעומת שנת 2012 לפי מקצוע והשכלה.

<חוסאם חלאילה: סך הכול 622.

יואל רזבוזוב: אז זה סך הכול.

יואל רזבוזוב: אז 0.08% אנחנו מדברים על פחות מעשרות.

<חוסאם חלאילה: כן, זה 69 נשים, 554 גברים, אקדמאים 24.

יואל רזבוזוב: טוב, זה למעמד האישה, לעליזה.

פנינה תמנו: אני המומה.

<חוסאם חלאילה: אנחנו עובדים על זה.

פנינה תמנו: אתם לא יודעים מה אתם מפספסים.

<חוסאם חלאילה: אני יודע את זה.

<חוסאם חלאילה: אני ממשיך.

<חוסאם חלאילה: מה שכן, אנחנו עובדים על זה ואנחנו נעשה את הכול כדי לשפר.

<חוסאם חלאילה: כמובן הנתונים היום לא מספקים אותנו, אנחנו רוצים להגיע לפחות ל-1.6% שזה שיעור האוכלוסייה האתיופית ביחס לכלל האוכלוסייה בישראל.

<חוסאם חלאילה: עוד פעם אני מדגיש, זה לפחות, אנחנו מנסים כמובן לעשות את הכול בשביל להשיג את היעדים האלה.

פנינה תמנו: כמה מהם הם ארעים?

<חוסאם חלאילה: אין לי את הנתון הזה, אמרנו שנעבוד על זה, אנחנו עובדים על זה עכשיו.

פנינה תמנו: לפי פניות הציבור שמגיעים אליי ולשמעון, כמעט 90% ארעים.

יואל רזבוזוב: זה עד חמש שנים ואז מפטרים?

פנינה תמנו: כולם עד חמש שנים ומפטרים ואז יש את הנגלה אחרי זה שעוד פעם מפוטרים.

<חוסאם חלאילה: הזמנו את העבודה הזאת וזה בטיפול.

שמעון סולומון: רק להגיד, צריך להגיד, כמו שיושב הראש אמר מקודם, מילה טובה.

שמעון סולומון: מה שהערת מקודם, למשל כשישבנו בחברת חשמל אמרנו לא רק במקצועות הפשוטים אלא גם מהנדסים וטכנאים ואני יודע שיש מגמה חיובית טובה, מה שציינת זה נכון, כי אנחנו במגעים איתם, אבל בתוך החברות הממשלתיות צריך לדבר בפרטי פרטים.

שמעון סולומון: יש כמו הנמלים, אני אומר לך באופן גלוי, יש חברות ממשלתיות שהם חושבים שזה עסק פרטי שלהם ששם לא מקבלים אנשים איכותיים.

שמעון סולומון: אז אחרי שהגענו ככה לרמה טובה ואמרת נכון המינימום, כי אנחנו מדברים על מינימום ויותר, כמו הרכבת ששם יש קרוב ל-3%, שזה מעולה, אני חושב שאנחנו אחר כך צריכים לשבת ולראות איך אנחנו נכנסים גם לאותן חברות שבכלל לא מקבלים או כמעט לא מקבלים.

פנינה תמנו: אני רוצה לברך על זה שאתם העברתם הנחיות ברורות לגבי נפוטיזם.

פנינה תמנו: אני חושבת שזה יכול להקל על העסק המשפחתי לקבל גם אותנו כמשפחה.

פנינה תמנו: ברגע שאסור לקבל קרובי משפחה וזה גם נותן את אותותיו בשטח, פה יהיה אולי - - - אני נתתי את הדוגמה של הנמלים והיושב ראש הוא זה שמנהל את הישיבה ואני מקווה מאוד שאתה תגיע לנציג הנמלים, אני קיבלתי פניות רבות לאחרונה מחבר'ה שמנסים להתקבל לנמל אשדוד, ספציפית יצא אשדוד, אבל אני בטוחה שאותה בעיה קיימת גם בנמלים נוספים, ולא מצליחים לעבור את הבורד.

פנינה תמנו: שלא לדבר שכולם טוענים שהם לא מצליחים לעבור את הכניסה, את הש"ג, לנמל, אבל פה, כשיש חוק וצריך לתת העדפה, מאוד מעניין אותי לדעת למה לא נותנים אם היו מועמדים שניגשו, עברו את כל התהליך, חבר'ה מצוינים שהיו בקרבי, חבר'ה מצוינים שהיו במילואים האחרונים, עשו כל מה שנדרש, הוכיחו את עצמם, אבל לא מסתכלים עליהם בכלל.

פנינה תמנו: זו האמת.

יואל רזבוזוב: בואו נשמע נציגים של הנמלים.

יואל רזבוזוב: יש לנו פה חיפה ואשדוד.

<דוד זהבי: נמל אשדוד.

<דוד זהבי: אל"ף, אני שמח שאני נמצא, אני נמצא פה פעם ראשונה, אני אשמח מאוד להזמין את חברת הכנסת פנינה לביקור אצלנו שתראה את הדברים מקרוב.

יואל רזבוזוב: אתה אומר שהנתונים שהם מציגים - - -

פנינה תמנו: אם אני יכולה להביא איתי עשרה עובדים אני באה.

שמעון סולומון: תסלח לי, פניתי אליכם, עד עכשיו אתם לא הזמנתם אפילו לביקור.

שמעון סולומון: צריך להזיז עבודה ולא לדבר.

יואל רזבוזוב: נציג נמל אשדוד, תציג את עצמך לפרוטוקול.

<דוד זהבי: דודו זהבי, אני ממלא מקום סמנכ"ל משאבים בנמל ואני פעם ראשונה שומע שאתם פניתם למישהו ואני לא יודע למי.

שמעון סולומון: פנינו ופנינו.

פנינה תמנו: אני פניתי במכתב לפני חודש.

שמעון סולומון: אני פניתי.

יואל רזבוזוב: אז עכשיו יש לכם ערוץ ישיר.

שמעון סולומון: אמרו לי 'יש לנו תכנית חומש לחמש שנים מעכשיו'.

שמעון סולומון: אז בואו נתחיל לעבוד.

יואל רזבוזוב: אבל הנתונים, אתה יכול, דודו, לתת לנו?

<דוד זהבי: לפני שנגיע גם לנתונים, אל"ף, אני חוזר על ההצעה שלי, אני מזמין הזמנה פתוחה ואנחנו נשאיר לכם את כל הפרטים שלנו כדי שתבקרו ותראו את זה באמת מקרוב ואני אשמח מאוד שתעודדו גם חברים אחרים מבני העדה לבוא אלינו.

שמעון סולומון: עודדנו ולא התקבלו.

שמעון סולומון: בוא תמשיך הלאה מה אתם מוכנים לעשות.

שמעון סולומון: תעשה טובה, אנחנו כבר רוויים ממילים.

שמעון סולומון: להיכנס לעבודה, להגיד מה עושים.

שמעון סולומון: אני מבקש ממך, אני בדרך כלל לא תוקף, להסתכל קדימה הלאה איך אתם מתקנים את העוול שיש לכם שווה.

שמעון סולומון: הפנינו, לא התקבלו, עובדה.

יואל רזבוזוב: רגע, בואו נשמע שיש עוול.

יואל רזבוזוב: דודו, תגיד לנו נתונים.

<דוד זהבי: העובדה שהוצגה פה שאין אצלנו בני העדה שעובדים בנמל אינה נכונה לחלוטין.

יואל רזבוזוב: כמה יש?

<דוד זהבי: כרגע יש 5 עובדים.

פנינה תמנו: מתוך?

<דוד זהבי: 5 עובדים מתוך 1,280.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו לא באחוזים.

פנינה תמנו: אתם צריכים יותר צבע.

<דוד זהבי: ההצעה שלך מקובלת.

פנינה תמנו: 5 זה באמת לעג לרש.

פנינה תמנו: אבל אתה יודע מה?

פנינה תמנו: אנחנו נבוא ואנחנו נדאג שיהיה 1.5%.

פנינה תמנו: אבל אותי מעניין לדעת, בקורס היוקרתי שנקרא סוורים שכמעט אני עזבתי את הכנסת לטובת הקורס הזה, אני רוצה לדעת כמה אתיופים התקבלו.

<דוד זהבי: נכון לקורס האחרון התקבל אתיופי אחד.

<דוד זהבי: עכשיו שהוא נמצא כרגע בקורס - - -

<קריאה: מתוך כמה?

<דוד זהבי: מתוך 28 שנקלטו.

<קריאה: לי יש בדף 60.

<דוד זהבי: התשובה שלך, אני לא יודע מאיפה קיבלת - - -

<קריאה: פלורי, רכזת כוח אדם בנמל.

<דוד זהבי: אני כרגע מציין עובדה ממשית.

<דוד זהבי: כרגע רץ קורס, נקלטו 28 חניכים, מועמדים בתוכם יש אחד - - -

<קריאה: אני יכול להעביר את זה לוועדה.

יואל רזבוזוב: בסדר, אבל, חבר'ה, לא צריך פה דפים, הוכחות.

פנינה תמנו: לא, אם הוא אמר שהתקבלו 26 זה לפרוטוקול.

יואל רזבוזוב: פנינה, יש לו פה נציג מכובד, בואו נאמין.

<דוד זהבי: אני מציע שלא לעשות את זה פה בפינג פונג, אנחנו מוכנים להציג את כל הנתונים, לחשוף את כל המידע בצורה הכי פתוחה, הכי שקופה.

יואל רזבוזוב: השאלה, דודו, אתה פעם ראשונה כאן ואני מאמין שאתה מתרשם ואתה מבין את הרצון שלנו למה אנחנו צריכים לעשות את זה.

יואל רזבוזוב: אם אתה תשתף פעולה ותלכו לנמל ותשתפו פעולה, בואו נתקדם.

פנינה תמנו: לא, אני אסביר לך למה אנחנו לא מסבירי פנים.

פנינה תמנו: יש פה חוק שהוא מופר.

פנינה תמנו: זה לא גחמה של שלושה חברי כנסה, יש פה חוק, יש פה מדינת ישראל, ו-5 עובדים מתוך למעלה מ1,000 זה אומר שאין מדיניות לקליטה.

פנינה תמנו: אני מאוד מקווה שאחרי הדיון הזה כן תהיה, אבל בואו נשמע את הנתונים שהבאת.

<דוד זהבי: אני עוד פעם חוזר, אני ציינתי כרגע את העובדה שיש 5 עובדים ואחד נמצא כרגע בקורס סוורים.

<דוד זהבי: בקורסים הבאים אנחנו כרגע לא יודעים להגיד לך באופן ודאי, אבל אני אומר לך בצורה מתוכננת, אנחנו נערכים עם תכנית מסודרת ולקלוט בני העדה בכל הרמות לכל מיני תפקידים.

<דוד זהבי: אנחנו מדברים על בעלי תואר אקדמאי שיכולים להיות אולי כלכלנים ותואר כללי גם, ואולי מהנדסים אפילו ביניהם.

<דוד זהבי: אנחנו לפחות נעשה את הניסיון כדי לתת להם את ההזדמנות.

<דוד זהבי: ואני רק רוצה להגיד לכם שעשינו הרבה מאוד פעילות מקדימה ואני לא רוצה עכשיו להתחיל לפרט את כל מה שעשינו, אבל אני לא הייתי שבע רצון מההיענות של בני העדה להגיש מועמדים גם לתפקידים בכירים יותר.

שמעון סולומון: הם מתייאשים.

פנינה תמנו: אני יודעת שהיו לפחות 20 אתיופים למשל לסוורים.

פנינה תמנו: עכשיו אם באמת היה צריך ללכת לפי העדפה מתקנת, על זה שאתם לא עומדים בנתון ויש לכם רק 5 עובדים, אתה יודע מה?

פנינה תמנו: היית צריך לעשות העדפה אמיתית ולקחת לפחות 10.

פנינה תמנו: זה מה שאני מאמינה.

פנינה תמנו: כי אם יש 5 מתוך 1,000, מי שבאמת בכנות מלאה רוצה לעשות תיקון אמיתי של החוק וליישם אותו אתה בא ואומר, מסתכל על המציאות ואומר 'אני לוקח 10 אתיופים'.

פנינה תמנו: אתה לא נראה לי בן אדם שחושש ממישהו.

פנינה תמנו: אתם במשאבי אנוש צריכים לקחת את ההחלטות האלה.

פנינה תמנו: אני לא יודעת מתי נפתח הקורס הבא, אתם בקורס הבא לא צריכים להגדיר 1.5%, אתם צריכים להגדיר שאתם צריכים להגיע ל-1.5% מהכלל, לא מהקורס.

יואל רזבוזוב: טוב, פנינה, אני מרגיש שאת עוד מעט עובדת לנמל אשדוד.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים להתקדם, יש לנו עוד הרבה דוברים, הרבה חברות שאנחנו רוצים לעבור אליהם.

<אפרת קסלר: רק הערה קטנה.

<אפרת קסלר: אני מהנמל.

<אפרת קסלר: ב-2014 אנחנו פרסמנו מכרזים ייעודיים לבני העדה לתפקיד חשמלאי, מתמחה ומפקח איכות הסביבה.

פנינה תמנו: הם אוישו?

<אפרת קסלר: כן, מתמחה וחשמלאי נקלטו, מפקח איכות הסביבה בתהליך.

יואל רזבוזוב: אז בסך הכול מתוך 1,200 בשביל החוק הם צריכים 18 אנשים.

<דוד זהבי: אבל מה שאנחנו רוצים להזכיר, אנחנו מזמינים - - -

יואל רזבוזוב: מצוין.

יואל רזבוזוב: קודם כל אני שמח שהתרשמתם ואתם מוכנים לשתף פעולה.

יואל רזבוזוב: בעוד כמה חודשים אנחנו עוד פעם ניפגש ונשמח שתבואו ותגידו 'יישמנו'.

יואל רזבוזוב: אנחנו רק נברך.

פנינה תמנו: לפני זה אנחנו נלך עם הוועדה אפילו, אני ממליצה.

<דוד זהבי: אני אשמח מאוד לארח את הנציגים של בני העדה, אנחנו נפגשים איתם, אנחנו נשמח לארח אותם ונציג להם את הדברים ברזולוציה נמוכה יותר, כי אנחנו פה מדברים ברמת ההנחיה הכללית.

<דוד זהבי: ולא רק זה שתוקפים אותנו ושואלים ועונים גם במקומנו, ואני מצטער שזה כך, אבל אני מקווה שאתם תשנו את דעתכם בהמשך.

יואל רזבוזוב: אנחנו נשמח מאוד לשנות את דעתנו.

פנינה תמנו: נשנה כשהנתונים ישתנו.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים.

יואל רזבוזוב: רציתי את נאדר אל-קאסם, מרכז בכיר בנציבות שירות המדינה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<נאדר אל-קאסם: החובה אצלנו זה לפי חוק שירות המדינה (מינויים), סעיף 15(א), לא החוק שהיועצת המשפטית הזכירה, ואנחנו פועלים על פי החוק הזה.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו פועלים במספר מסלולים, סימון משרות, כמובן העדפה מתקנת במכרזים.

<נאדר אל-קאסם: זה לפי דרישות החוק בחוק שירות המדינה (מינויים).

<נאדר אל-קאסם: אני לא מפרט את הנתון, כי נתונים כבר יש לכם.

<נאדר אל-קאסם: בעקבות הישיבה האחרונה שהייתה לנו כאן בוועדה אתם ציינתם שיש כמה משרדים שהיה להם 0 עובדים מקהילת יוצאי אתיופיה ולכן עשינו מאמץ עם המשרדים האלה ואתם רואים עכשיו ברשימה שהעברנו שאין משרדים מאופסים יותר.

<נאדר אל-קאסם: כמו כן, כדי להמשיך ולהגביר את הקליטה של בני הקהילה בשירות המדינה פרסמנו הנחיות לכל משרדי הממשלה, כל משרה שמתפנה בשירות המדינה חייבת לעבור אישור נציבות שירות המדינה ואנחנו מחליטים אם המשרה תסומן, בין אם זה לאתיופים, בין אם זה לערבים, דרוזים, צ'רקסים, בין אם זה לאנשים עם מוגבלות.

<נאדר אל-קאסם: אם זה לא עובר את האישור שלנו המשרה לא יוצאת לאיוש.

<נאדר אל-קאסם: כך אנחנו מנסים לכוון הרבה - - -

פנינה תמנו: לא הצלחתי להבין.

<נאדר אל-קאסם: הוצאנו הנחיות למשרדי הממשלה, כל משרה שמתפנה או משרה חדשה שהיא פנויה - - -

פנינה תמנו: היא צריכה קודם להיות צבועה?

<נאדר אל-קאסם: לא כל המשרות כמובן.

<נאדר אל-קאסם: היא חייבת לעבור אלינו.

<נאדר אל-קאסם: אחרי שהיא תקבל את האישור שלנו, אם להשאיר אותה כללית או לסמן אותה לאתיופים או ערבים או לאנשים עם מוגבלות, אחרי האישור שלנו היא יכולה לצאת.

<נאדר אל-קאסם: וככה אנחנו מנסים לאתר משרות שמתאימות לבני האוכלוסייה, תפקידים אקדמאיים.

פנינה תמנו: כמה הצלחתם לעשות כאלה?

<מספין אלמיהו: אני רוצה לתת לך דוגמה, שבעה חודשים לא קיבלתי תשובה, ויש עוד כאלה אחרים שהתמודדו ולא קיבלו תשובה מנציבות שירות המדינה.

<מספין אלמיהו: מה אתם מציגים?

<נאדר אל-קאסם: זה כבר סיפור אחר.

<מספין אלמיהו: זה לא סיפור אחר.

<מספין אלמיהו: הרבה בני הקהילה מגישים מועמדים, עוברים את כל התהליכים, עוברים את המבחנים וועדת הראיון האישי של המשרד עצמו ולא מקבלים תשובה שבעה חודשים.

<נאדר אל-קאסם: אתה מדבר על - - -

פנינה תמנו: סליחה, אתה צריך לענות לנו קודם.

פנינה תמנו: יש לי שאלה.

פנינה תמנו: אתה הגעת לדיון הקודם כנציג של הנציבות, אגב, אני רוצה שבנציבות יש לכם רק עובד אחד, כמה עובדים אתם בנציבות?

<נאדר אל-קאסם: יש 200, משהו כזה.

פנינה תמנו: למה רק אחד?

פנינה תמנו: נאה דורש נאה מקיים.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו פועלים.

<נאדר אל-קאסם: גם בנציבות אין הרבה תחלופה.

פנינה תמנו: אתה צריך לחזור לבוס שלך, משה דיין, ולהגיד לו, אם יהיו יותר אתיופים לדעתי הבעיה של איוש התפקידים תיפתר בכלל.

<נאדר אל-קאסם: את יודעת שאצלנו אין חסם, אבל העניין שאצלנו בנציבות אין תחלופה.

<נאדר אל-קאסם: זה לא משרד שיש לו הרבה תחלופה.

פנינה תמנו: אז תפטרו כמה אם צריך.

<נאדר אל-קאסם: אין בעיה, נעביר את זה.

פנינה תמנו: כמובן בהומור, בשביל הפרוטוקול.

<נאדר אל-קאסם: כן.

<נאדר אל-קאסם: הנציבות היום בשינוי מבנה ארגוני - - -

פנינה תמנו: השאלה שלי, אמרת בפעם הקודמת שהצלחתם בשנה, אני חושבת, למעלה מ-100 תפקידים?

<נאדר אל-קאסם: 80.

<נאדר אל-קאסם: לא תפקידים - - -

פנינה תמנו: למרות שבפרוטוקול הקודם היה למעלה מ-100 ומשהו, אני רוצה לדעת, אז אמרנו לך שחשוב שנראה איזה תפקידים, כי 80 זה לא בעיה לפרט.

יואל רזבוזוב: לא, הם אמרו אקדמאים.

פנינה תמנו: לא, אני רוצה פירוט.

פנינה תמנו: אני יודעת למה אני אומרת את זה, כי אם אני הולכת לוולפסון ומגלה שיש תפוסה מלאה של עובדים אתיופים וכולם כוח עזר וסניטרים, יש לי בעיה.

יואל רזבוזוב: לא, אמרו בפירוש אקדמאים.

פנינה תמנו: אז אני אשמח לקבל את הרשימה.

<נאדר אל-קאסם: נמציא את הרשימה, כמובן בלי שמות.

<נאדר אל-קאסם: לא יהיה שמות, לא תעודת זהות.

פנינה תמנו: לא, חלילה, אנחנו לא רוצים להפר את הפרטיות של אנשים.

פנינה תמנו: חשוב שנקבל רשימה.

פנינה תמנו: אבל אנחנו ביקשנו את זה, אגב, לפני שלושה חודשים.

פנינה תמנו: מה, אתה מתעלם מהדרישות של הוועדה?

פנינה תמנו: זו הייתה גם דרישה שלך.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו לא מתעלמים.

יואל רזבוזוב: הוא מחויב לוועדת החוקה, יש חובת דיווח לוועדת חוקה - - -

פנינה תמנו: אבל אם יש לך דיון בתוך הוועדה יש לו חובה ליישם את המלצות שלכם.

פנינה תמנו: אם לא, אז מה אני יושבת פה?

<נאדר אל-קאסם: חברת הכנסת פנינה, ממש זה לא הכוונה.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו העברנו נתונים, הנתונים האלה, ברח לי מהראש.

<נאדר אל-קאסם: אני אעביר היום, זה לא בעיה.

פנינה תמנו: וכמה עלייה יש מאז?

<נאדר אל-קאסם: אז אני אחזור על הנתונים.

<נאדר אל-קאסם: יש לנו כמעט 73,400 עובדי מדינה, מתוכם כ-1,100 עובדים בני הקהילה האתיופית, שזה מעל 1.5%.

<נאדר אל-קאסם: האקדמאים, הנתון שהצגת בהתחלה, שזה 80 אקדמאים, זה לא בדיוק, כי 80 זה בדירוג המח"ר, אבל יש עוד הרבה אקדמאים שמועסקים, חלק בחוזים, חלק משפטנים, חלק עובדים סוציאליים.

<נאדר אל-קאסם: אצלנו האחוז בתוך העובדים האתיופים כמעט 20% הם אקדמאים, שזה כמעט 200 עובדים.

<נאדר אל-קאסם: זה לא 80, זה 200 עובדים.

פנינה תמנו: 20% מכלל התפקידים הם אקדמאים.

<נאדר אל-קאסם: מתוך העובדים האתיופים.

פנינה תמנו: ואתם מתכוונים להעלות?

<נאדר אל-קאסם: ברור.

<נאדר אל-קאסם: כמובן היעד שלנו היה בהתחלה כמותי, פשוט להעלות את מספר העובדים ואני חושב שעבדנו בהחלט יפה בתחום הזה.

יואל רזבוזוב: יישר כוח.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, כשאנחנו רואים שיפור אנחנו לא פה רק להצליף.

יואל רזבוזוב: אנחנו מצליפים במי שלא מיישם את החוק.

יואל רזבוזוב: מי שעושה ואנחנו רואים פעולות אקטיביות, הוא מנסה ויש גם תוצאות, אנחנו רק נשמח, נחבק ובאמת נשבח.

שמעון סולומון: אמרתי את זה מראש, יש שיפור, יש שיפור של החברות, כמו שאמרתי בתחילת דבריי, באמת המטרה שלנו פה היא לא להצליף, כמו שאומרים פה, או משהו כזה, אנחנו רוצים לוודא שהדברים מתקיימים ולכן אנחנו פה מפרידים.

שמעון סולומון: אנחנו לא רוצים לזמן רק את אלה שלא ביצעו את ההוראה, אלא אנחנו מזמינים גם אותם ארגונים שעשו כמו שצריך, לשמוע, לשמוח וגם להגיד תודה.

שמעון סולומון: חשוב גם להגיד את זה.

שמעון סולומון: יחד עם זאת יש ארגונים שלא עושים ותפקידנו, אין לנו כלים אחרים, אלא לכנס ולהבליט את הבעיה ולדאוג לכך שזה יתבצע.

שמעון סולומון: אז יישר כוח.

פנינה תמנו: אני מודאגת מדבר אחד, אני רואה פה נתון, 647 מנהלי.

פנינה תמנו: מה זה אומר?

<נאדר אל-קאסם: על זה דיברנו.

<נאדר אל-קאסם: דיברתי גם עם דנה לפני הישיבה, כמעט בכל ישיבה עולה הנתון הזה.

<נאדר אל-קאסם: חבר'ה, אני העברתי דוח מיוחד לדנה, כשהעלייה התחילה למדינת ישראל וכולנו יודעים שבהתחלה העולים החדשים שעלו, לא הייתה להם השכלה, אז הם היו צריכים להיקלט בשירות המדינה אז הם נקלטו בתפקידים של כוחות עזר, תפקידים מנהליים, בתקופה היא.

<נאדר אל-קאסם: יש לנו כמעט 600 או 700 עובדים - - -

פנינה תמנו: את ההיסטוריה אנחנו מכירים, אבל אני שואלת אותך שאלה.

פנינה תמנו: מנקה זה מנהלי?

<נאדר אל-קאסם: בטח.

פנינה תמנו: מאבטח זה מנהלי?

<נאדר אל-קאסם: מאבטח, יש להם חוזה מיוחד שיש להם שכר הרבה יותר טוב מהרבה עובדים אחרים.

פנינה תמנו: אז תראה, אני באמת שמתי לב שלכל משרד ממשלתי שאני נכנסת המנקה היא אתיופית והמאבטח הוא אתיופי.

פנינה תמנו: אותי מדאיג ש-647 - - -

<נאדר אל-קאסם: אני אסביר לך.

<נאדר אל-קאסם: אבל אלה לא עובדי מדינה.

פנינה תמנו: אבל כתוב מנהלי, אותי זה לא מעניין.

פנינה תמנו: מה שאני רואה.

<נאדר אל-קאסם: סליחה, המנקים הם לא עובדי מדינה.

<נאדר אל-קאסם: יש לנו בבתי חולים מה שנקרא כוחות עזר, אלה האחיות שמסתובבות בין המיטות, עוזרות לחולים, מנקות ומסדרות, זה לא מנקה שעכשיו אוספת זבל ודברים כאלה.

יואל רזבוזוב: חבר'ה, בואו לא נבייש את המנקות.

יואל רזבוזוב: כי זה מקצוע.

<נאדר אל-קאסם: לא, אני לא מביישת אותם, אבל, אדוני, אני רוצה להגיד לך, יש פה נתון חשוב, יש פה 80 אקדמאים ו-647 עובדים מנהלי.

<נאדר אל-קאסם: אבל הסברתי, ה-80 שאתם רואים בשורה הראשונה, מדובר על דירוג מח"ר.

<נאדר אל-קאסם: בשירות המדינה יש הרבה דירוגים, זה לפי הסכמים קיבוציים, אנחנו לא פועלים על דעת עצמנו.

<נאדר אל-קאסם: דירוג המח"ר זה באמת מי שיש לו תואר ראשון, יש הרבה עובדים, למשל יש אנשים שהם משפטנים והם מועסקים במשרה שהיא בדירוג מח"ר אז הם יופיעו בדירוג מח"ר, אבל יש לך גם רשימות של עובדים סוציאליים שהם אקדמאים, אחיות שהן אקדמאיות, משפטנים, פרקליטים, סנגורים, הם כולם אקדמאים, אבל הם מופיעים בשורה נפרדת.

פנינה תמנו: אבל אנחנו אז העלינו את הרעיון, אדוני היושב ראש, ואני מבקשת מכם להרים את הכפפה, זה בסך הכול דורש מכם להיות יותר יצירתיים.

פנינה תמנו: למשל יש טענה, כולם מכירים אותה, שמערכת המשפט היא לא בהכרח שוויונית.

פנינה תמנו: אני הולכת לבתי המשפט, גם כעורכת דין, ואני אומרת לך, אז אין שופטים עדיין אבל יש לנו 200 עורכי דין ובבתי המשפט אין עובדים אתיופים.

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד לך, יש משרות של עורכי דין ואתם יכולים לקחת פרויקט, בחתך ארצי ולהגיד השמה של 30, 40 עורכי דין, 40 רואי חשבון.

פנינה תמנו: אני לא רואה איך בטפטופים שאתם עושים אתם יוצרים שינוי.

פנינה תמנו: התחושה היא שאנחנו לא שם.

<נאדר אל-קאסם: לא, אני אגיד לך.

<נאדר אל-קאסם: בעניין עוזרים משפטיים.

<נאדר אל-קאסם: עוזרים משפטיים הם אנשים שהם בדרך כלל עובדים מול השופטים, זה העוזרים של השופטים.

<נאדר אל-קאסם: זה לא עוזר משפטי שיושב כמו יועץ משפטי במשרד ממשלתי.

<נאדר אל-קאסם: אלה אנשים שיושבים ליד השופטים ועוזרים לשופטים.

<נאדר אל-קאסם: בדרך כלל יוצא מכרז קיבוצי, עתודה, ניגשים הרבה אנשים, גם מבני הקהילה ניגשים, ומתמודדים.

<נאדר אל-קאסם: לצערנו הרבה נופלים בבחינות.

<נאדר אל-קאסם: הרבה.

פנינה תמנו: כולם?

<נאדר אל-קאסם: לא אמרתי כולם, הרבה.

<נאדר אל-קאסם: דווקא יושב פה ליאון, הוא גם בא אליי בטענות, הוא יושב כמה חדרים ממני, הייתה לו טענה גם, הראיתי לו משרות שהיו בבית המשפט העליון, שתי משרות לעורכי דין בבית משפט עליון, חייבנו אותם ולא היו מועמדים.

פנינה תמנו: מה לא היו?

פנינה תמנו: לא היו עורכי דין שרוצים להגיע לבית המשפט העליון?

<נאדר אל-קאסם: אני לא מדבר בשם המועמדים, אני לא יודע מה הם חושבים, למה הם לא רוצים, למה הם כן רוצים, אני אומר עובדות.

<נאדר אל-קאסם: הוא בא בטענות, הוצאתי לו את הדוח, הוא ראה ונכנס להלם.

<נאדר אל-קאסם: אני צודק או לא?

<נאדר אל-קאסם: הוא ניסה גם לעזור - - -

<ליאור אבבה: לא, העניין שיש פה חסמים.

<נאדר אל-קאסם: יש, ברור.

<נאדר אל-קאסם: אבל זה אומר - - -

<ליאור אבבה: צריך לבדוק את החסמים האלה.

<נאדר אל-קאסם: אני אומר שהיצע של משרות זו לא הבעיה.

פנינה תמנו: אנחנו דיברנו על זה ואני מרגישה שאני טוחנת מים.

פנינה תמנו: אנחנו אמרנו להם, דרך הפרסום שלכם, תסלח לי, היא לא נגישה.

פנינה תמנו: אתם לא מנגישים את המידע של המשרות שמיועדות וצבועות ליוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אז אמנם אנחנו לא חברי הכנסת מהמפלגות הערביות ישראליות שהקימו ועדת חקירה פרלמנטרית, אבל אני אומרת לך, כל עוד אתם לא תעשו חשיבה על איך מפרסמים את זה בצורה שגם עם שיתוף פעולה עם ארגונים, עם עמותות, מבחינתי תבוא אליי, זו לא עבודה שלי כחברת כנסת וגם לא של שמעון, אנחנו היינו מביאים לך שני עורכי דין בני הקהילה לתוך העליון.

פנינה תמנו: זה נראה לי לא הגיוני.

<נאדר אל-קאסם: לנו יש מגבלה לפנות לחבר כנסת להביא מועמדים.

פנינה תמנו: אתה רוצה לשמוע מה אני חושבת?

פנינה תמנו: אני חושבת שאתם מסתירים את המשרות האלה.

<נאדר אל-קאסם: לא, חס ושלום.

פנינה תמנו: אתה לא רוצה שאני אגיד למסקנה הזאת, כי אתה יודע למה?

פנינה תמנו: כי ברגע שהמשרה לא מאוישת וצבעתם אותה ליוצאי אתיופיה היא חוזרת למשרד ומישהו אחר מקבל אותה.

<נאדר אל-קאסם: לא, אני הסברתי ואמרתי שמשרה פנויה, הסטטוס שלה, אם היא מיועדת או לא, היא צריכה אישור פרטני ואני הבן אדם שמאשר.

<נאדר אל-קאסם: המשרות שבאמת ביטלתי את הסימון שלהם מהקהילה האתיופית, אפשר לספור על יד אחת.

<נאדר אל-קאסם: אני לא מבטל, אני אומר 'תעשו עוד מכרז', מצדי שיעשו 50 מכרזים, שהמשרה תישאר פנויה.

יואל רזבוזוב: נאדר, הבנו את העניין.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, קצב ההתקדמות הוא טוב, אבל פנינה צודקת, לא מצאתם שני עורכי דין מהעדה האתיופית?

יואל רזבוזוב: לי זה נשמע קצת תמוה.

יואל רזבוזוב: אפשר למצוא, אפשר לפנות, יש מלא ארגונים, תפנו לוועדה, אנחנו בשנייה נפנה אתכם למי שאתם רוצים למצוא.

יואל רזבוזוב: אני אומר לך שאני בשני טלפונים מוצא לך עכשיו 10, תן לי שעה.

יואל רזבוזוב: אני לא מאמין.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, תיקח את זה לתשומת לבך, אני רוצה שכולם פה סביב השולחן יבינו, אתמול פתחתי תקציבים, אנחנו בתקציב, ראיתי כמה כסף המדינה משקיעה בשביל האינטגרציה של בני העדה.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו קצת נגדיל את הראש, זה יעזור.

יואל רזבוזוב: דווקא המשרות האלה, זה נותן מוטיבציה, זה נותן לחבר'ה ללכת ללמוד, הם רואים שיש להם סיכוי, שיש להם מסר של פרספקטיבות בחיים.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לחשוב על זה, אנחנו כמשלמי מיסים אנחנו נשקיע פחות כסף, בספר התקציב יהיה פחות, הדברים יילכו לטובת כלל האוכלוסייה, לחינוך, לילדים, ואנחנו לא נצבע את הכסף הזה.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, אנחנו רוצים להגיע לשוויון והשוויון הזה יבוא רק דרך זה שאנחנו ניישם את החוק ואפילו מעל החוק.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לתת לאנשים פרספקטיבה בחיים, הזדמנות.

<נאדר אל-קאסם: אני רוצה להגיד שהיא צודקת.

<נאדר אל-קאסם: בעניין הפרסום אנחנו יודעים כנראה שיש לנו קצת בעיה בהנגשת המידע על המכרזים.

<נאדר אל-קאסם: לפי החוק אנחנו מפרסמים באתר הנציבות.

<נאדר אל-קאסם: אנחנו רוצים לעשות כנסים לבני האוכלוסייה, להסביר - - -

יואל רזבוזוב: אני אגיד לך למה זה קל.

<נאדר אל-קאסם: צריך לעשות.

יואל רזבוזוב: אני למדתי מההיכרות שלי, עוד כחבר מועצת העיר בנתניה וכאן, זו קהילה שהיא מקובצת, קל מאוד לאתר, קל מאוד להגיע לבני הקהילה.

שמעון סולומון: זה יתרון.

יואל רזבוזוב: זה יתרון, אין מה לעשות, אני אומר דברים כמו שהם.

יואל רזבוזוב: זה יתרון ואנחנו יכולים לעזור.

יואל רזבוזוב: תפנו אלינו, אנחנו נעזור לכם לאתר את מי שאתם צריכים.

יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו נמשיך.

יואל רזבוזוב: עורכת דין ג'נט שלום, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה במשרד הכלכלה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<ג'נט שלום: כמו שנאמר, עורכת דין ג'נט שלום מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

<ג'נט שלום: אנחנו גוף שיושב במשרד הכלכלה ואמון על האכיפה של כל חקיקת השוויון, כולל הייצוג ההולם.

<ג'נט שלום: אני רוצה להתייחס פה לדברים שנאמרו בהתחלה ואני אתחיל עם הדברים של מוני, שאני חייבת להגיד שאני מכירה ברמה האישית ונורא מחבבת ושום דבר פה לא אישי.

<ג'נט שלום: הבעיה שלי עם הדיווח של הרשויות המקומיות הוא לא בקיומו או אי קיומו של ייצוג הולם.

<ג'נט שלום: אין דיווח.

<ג'נט שלום: רוב הרשויות המקומיות בכלל לא מדווחות.

<ג'נט שלום: אי אפשר לטפל בבעיה שאנחנו לא יודעים בכלל מה הנתונים.

<ג'נט שלום: לכן בשלב הזה אני אפילו לא הייתי מתעסקת עם האם קיים ייצוג או לא קיים ייצוג.

<ג'נט שלום: אני רוצה שהרשויות בשלב הראשון יבדקו את זה ויגיעו אליי עם דיווח.

<ג'נט שלום: אני גם חושבת שיש פה איזה שהיא הטלת אחריות של משרד הפנים, ואני הראשונה שאטיל עליו אחריות, שמורידה אחריות מהרשויות המקומיות.

<ג'נט שלום: אני מציעה שיוזמנו לישיבות האלה ראשי רשויות המקומיות גדולות.

<ג'נט שלום: אני לא מדברת על אלה עם הכמויות, אלא גדולת.

<ג'נט שלום: לא ייתכן שהן לא יושבות פה ולוקחות אחריות.

<דנה גורדון שושני: הזמנו את פורום ה-15.

<דנה גורדון שושני: אף אחד לא הגיע.

פנינה תמנו: יפה.

פנינה תמנו: היא אמרה רעיון מצוין, שאנחנו צריכים לנהל דיון אולי עם ראשי הרשויות.

<ג'נט שלום: אז איכשהו איך מביאים אותם לפה, כי זה לא ייתכן - - -

<דנה גורדון שושני: הם הוזמנו.

<דנה גורדון שושני: פורום ה-15, רשויות חזקות, הוזמנו ואף אחד לא הגיע.

שמעון סולומון: אנחנו נעשה דיון בנפרד לרשויות מקומיות.

<ג'נט שלום: אז זאת הנקודה הראשונה, שלדעתי צריך לשים את האצבע על הרשויות ולא לשחרר אותן מאחריות בנושא הזה.

<ג'נט שלום: ברמה השנייה, אני הסתכלתי קצת על הנתונים של הרשויות המקומיות שכן דיווחו, רוב העובדים ממוצא אתיופי במנהלי, שזה אפילו לא מנהלי אבטחה, זה מנהלי ניקיון.

<ג'נט שלום: בואו נשים את הדברים על השולחן.

<ג'נט שלום: לא ייתכן שזה ככה, ייצוג הולם זה לא רק כמה אחוזים יש עובדים אלא איפה הם עובדים ואנחנו חייבים להכניס אותם לכל הרמות וזה עוד פעם חוזר לנקודה הראשונה, הרשויות המקומיות חייבות לשבת פה.

<ג'נט שלום: אני אתן מחמאה אחת ואז אני אחזור ללא-מחמאות.

<ג'נט שלום: מחמאה אחת לרשות החברות ולרוב החברות הממשלתיות, במיוחד לחברת חשמל.

<ג'נט שלום: אני חושבת שבשנתיים האחרונות קודם כל הן מדווחות - - -

שמעון סולומון: גם הרכבת, יש שם את האחוז הכי גבוה.

יואל רזבוזוב: חברים, לא נתערב.

יואל רזבוזוב: בואו ניתן לה לסיים.

פנינה תמנו: אנחנו מפרגנים.

<ג'נט שלום: אני באמת אומרת, החברות הממשלתיות פונות אלינו, מבקשות ייעוץ מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה ופועלות מאוד מאוד לקידום הנושא הזה.

פנינה תמנו: יש לך לציין שמות למשל?

<ג'נט שלום: חברת חשמל, גם רפאל פנו אלינו.

<ג'נט שלום: הן מגיעות אלינו.

יואל רזבוזוב: חברת חשמל, מוטי, בבקשה.

יואל רזבוזוב: ניתן לחברת חשמל.

<ג'נט שלום: נקודה אחרונה שאני חייבת להגיד, כי שמעתי את זה.

<ג'נט שלום: אין דבר כזה אין מועמדים.

<ג'נט שלום: האשמת הקורבן היא לא טיעון לגיטימי של אף חברה.

<ג'נט שלום: כשרוצים למצוא מועמדים אפשר.

<ג'נט שלום: נציבות שוויון גם יכולה לעזור בעניין הזה, אתם מוזמנים לפנות.

יואל רזבוזוב: חברת חשמל, בבקשה.

<מרדכי אליהו: אני אתחיל בהצגת מה אנחנו עושים ומה קיים אצלנו מבחינת העסקה.

<מרדכי אליהו: בחברת חשמל אנחנו מעסיקים היום 142 עובדים יוצאי העדה האתיופית, זה מהווה 1.1% מסך העובדים בחברה.

<מרדכי אליהו: אני מדבר על עובדים שהם עובדי חברה, לא עובדי קבלן.

<מרדכי אליהו: אם אנחנו נפלח גברים נשים, אז 90% בערך גברים, 10% נשים.

<מרדכי אליהו: מבחינת העיסוקים ופרופיל ההשכלה, שיעור האקדמאים מתוך אותה אוכלוסייה של 142 עובדים הוא 11%, יש גם הנדסאים, טכנאים - - -

פנינה תמנו: אקדמאים 11%?

<מרדכי אליהו: אבל בנוסף יש 20% הנדסאים וטכנאים וכל השאר הם במגוון העיסוקים.

פנינה תמנו: 70% בעצם ללא - - -

<מרדכי אליהו: בעיסוקים האחרים של חברת חשמל, אם זה חשמלאים, מסגרים - - -

פנינה תמנו: רתכים.

<קריאה: כמה מתוכם קבועים או ארעים?

<מרדכי אליהו: 32% הם קבועים, כלומר 46 מתוך ה-142, כאשר המגמה במתן קביעות הולכת ומשתפרת, תיכף אני אציג את הנתונים.

פנינה תמנו: יש לי שאלה אליך, כמה זה באלפים עובדים של חברת חשמל?

<מרדכי אליהו: קרוב ל-13,000.

<מרדכי אליהו: קבועים זה 9,700.

פנינה תמנו: 46 עובדים מתוך 9,000.

<מרדכי אליהו: זה משהו כמו חצי אחוז.

<מרדכי אליהו: אני כבר אמשיך בנתונים שאני מספק ואתם תראו שהמגמה היא כל הזמן שיפור, במיוחד בשנה האחרונה, פי שניים משנה קודמת.

<מרדכי אליהו: לגבי מדיניות ההעדפה בהליך הגיוס, אנחנו מפרסמים מדי שבוע משרות דרושים רגילות באתר האינטרנט שלנו, תוך הדגשת נושא ההעדפה המתקנת לבני העדה האתיופית.

<מרדכי אליהו: אני אקריא איך נראה המשפט לפני האחרון שם, 'תינתן עדיפות למועמדים יוצאי אתיופיה, או בעלי מוגבלות או בני האוכלוסייה הערבית' וכו'.

<מרדכי אליהו: זה בכל מודעה.

<מרדכי אליהו: בנוסף מתבצע ייעוד משרות ספציפי במסגרת העדפה מתקנת לבני העדה האתיופית, כך שיש משרות, אני רואה מול עיניי כרגע צילום מסך מהאינטרנט של משרה 4132, חשמלאים, נרשם ככה: שם המשרה חשמלאים/חשמלאיות, 'המשרה מיועדת לבני העדה האתיופית בלבד'.

<מרדכי אליהו: בנוסף, ביחס לדיון בוועדה הקודמת.

<מרדכי אליהו: כפי שהתחייבנו בוועדה הקודמת למצוא ולקדם אפיקים חדשים בימים אלה אנחנו פועלים בניסיון לשלב 5 מהנדסים או הנדסאים יוצאי העדה האתיופית, במסגרת פרויקט עתיד נאור להעסקת סטודנטים.

<מרדכי אליהו: זה פרויקט שבו הסטודנטים עובדים יום אחד בשבוע, אנחנו מעניקים להם מלגת לימודים מלאה פלוס מלגת קיום בסך של 1,600 ₪ לחודש.

<מרדכי אליהו: בסיום הלימודים הסטודנטים האלה מיועדים להיקלט בחברה, זה בדרך כלל בתפקידים שיש בהם אופק לקביעות בעתיד.

פנינה תמנו: הם באים, מגיעים ו - - -

<מרדכי אליהו: אנחנו בדיוק בתהליך של פרסום העניין הזה לקליטה של 20, מתוכם 5 אנחנו מייעדים לאתיופים.

פנינה תמנו: יפה.

פנינה תמנו: מה שיפה יפה.

פנינה תמנו: מתוך ה-20 5 זה יפה מאוד.

<מרדכי אליהו: קצת נתונים על הקליטה של בני העדה האתיופית.

פנינה תמנו: אבל שאלה, כי אין זמן.

פנינה תמנו: כי הזמן מוגבל.

<עופר קרן: ה-5 רק מבני העדה האתיופית, מתוך 20, שגם שם יכולים להיות - - -

פנינה תמנו: אבל אני רוצה, אחרי המחמאות שנתנו לכם, אני רוצה שתלך לבוטום ליין, שזה חשוב.

פנינה תמנו: יש לכם עכשיו פיטורים, כולנו מכירים את זה, ופנו אליי לא מעט אנשים בני הקהילה שאחרי 15 שנה אתם מפטרים אותם, בני הקהילה, אנשים בני 50, 40 ומעלה, 50 ומעלה ואחרי 15 שנה, אתה יודע שאחרי 15 שנה זה אמור ללכת לדירקטוריון, יש לכם את הנהלים הפנימיים שלכם.

פנינה תמנו: אם יד אחת אומרת 'יש לי מדיניות להעדפה מתקנת' אבל יד שנייה מפטרת את העובדים שקיימים ויש לנו רק 46 קבועים, אנחנו בבעיה.

פנינה תמנו: אני אומרת לך, בסוף זה לא טוב שכל אדם כזה שהוא במצוקה קשה, כי הוא יודע שהוא לא - - -

יואל רזבוזוב: אבל חברת חשמל, פה אני הולך דווקא לצד השני, צריכה להתייעל.

יואל רזבוזוב: שיקלטו אקדמאים שיועילו לחברה ולא אנשים שאם החברה רוצה להתייעל, אנחנו כמדינה יודעים - - -

פנינה תמנו: אז מה אתה אומר?

פנינה תמנו: לשלוח את הבן אדם שהוא 15 שנה בעבודה עם 6 ילדים הביתה?

יואל רזבוזוב: אם היו מפטרים רק בני העדה - - - מפטרים את כולם.

פנינה תמנו: אני לא מסכימה איתך ואני אסביר לך גם למה, אדוני היושב ראש.

יואל רזבוזוב: מפטרים פה את כולם, החברה רוצה להתייעל.

פנינה תמנו: אני לא מסכימה איתך, אדוני היושב ראש, ואני חושבת - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו לא נדון פה על כל דבר.

פנינה תמנו: בסדר, אז תן לי להסביר לך גם למה אני לא מסכימה איתך, כי אני מאוד מכבדת אותך ואני יודעת שאתה בדרך כלל מאוד הומני.

פנינה תמנו: הרי אם יש לנו רק 46 מועסקים קבועים בני הקהילה, שזה חצי אחוז, אני לא עשיתי את החישוב ואני לא מתכוונת כרגע לעשות את החישוב כי אני לא טובה במתמטיקה, אני אומרת לך שאתה צריך לשמר את העובדים שיש לך.

פנינה תמנו: אם אתה מוציא אותם ועושה דלת מסתובבת, בוודאי שלא לדבר על זה שאני לא אעדיף אקדמאים על פני מישהו שנמצא פה והוא בן 50 ואין לו סיכוי להיקלט בעבודה, כי אחרי הכול צריך להסתכל על השיקולים ההומניים, אני ממליצה לכם כרגע, בגלל שאתם כן בכיוון הנכון, ראשית ללכת ולעשות עבודה עם האנשים שכבר קיימים אצלכם - - -

<מרדכי אליהו: - - -

פנינה תמנו: אני לא רוצה לתת לך פה שמות.

פנינה תמנו: אתה רוצה שאני אקריא לך סיפורים קורעי לב?

פנינה תמנו: יש לכם פה עובד למשל צעיר וחרוץ שאתם פיטרתם, הוא יושב פה.

פנינה תמנו: אני לא רוצה לעשות סנסציה.

<מרדכי אליהו: קודם כל אנחנו כפופים להסכמים קיבוציים, שזה לא אנחנו - - -

פנינה תמנו: אתה גם כפוף לחוק, לפני ההסכם הקיבוצי.

יואל רזבוזוב: פנינה, חברת חשמל, אנחנו מחמיאים להם היום.

<מרדכי אליהו: ההסכמים הקיבוציים שאנחנו לא קובעים אותם.

<מרדכי אליהו: זה אחת.

<מרדכי אליהו: שתיים, מהוועדה האחרונה ועד היום לא פוטר עובד אחד בן העדה האתיופית.

פנינה תמנו: אבל הנה, יש לך פה בחור שיושב.

<מרדכי אליהו: מהוועדה האחרונה.

שמעון סולומון: אני רוצה להגיד משפט אחד לנציגים.

שמעון סולומון: קודם כל - - -

<מרדכי אליהו: קודם כל, מהוועדה האחרונה ועד היום לא פוטר עובד אחד מבני העדה.

שמעון סולומון: אנחנו הבנו, בסדר.

שמעון סולומון: אני רוצה להגיד לכם עוד משפט.

שמעון סולומון: קודם כל אמרנו על השיפור, לפעמים זה גם מאיפה מתחילים.

שמעון סולומון: אני אומר לך, אנחנו לא מתעלמים מזה, אתם התחלתם באמת ממספרים קטנים והקפיצה היא מאוד מאוד חשובה.

שמעון סולומון: אני רק רוצה לשאול אותך שאלה, מהפגישה האחרונה שהיינו אצלכם, אני מאמין שגם חברת הכנסת פנינה הייתה שם, היו"ר שלכם הציג לנו מגמה, תכניות לעתיד, בניגוד לאחרים שמציגים לך מה בעבר הוא הציג לנו מה המגמות להמשך, איך הולכים לקלוט.

שמעון סולומון: ביחס לתכניות איפה אתם עומדים היום.

<מרדכי אליהו: קודם כל בעניין הפיטורים, באמת מהישיבה הקודמת ועד היום לא פוטר אף עובד יוצא העדה האתיופית, בדקנו את זה.

<מרדכי אליהו: מעבר לזה, 4 עובדים ארעים יוצאי העדה האתיופית שהגיעו לתום תקופת ההעסקה שלהם של 5 שנים נשארו לעבוד בחברה, ובינתיים, בעקבות הארכת הסכם ההעסקה שלהם הם יועסקו עד ינואר 2015, יכול להיות שאפילו מעבר לזה, אנחנו נראה מה יקרה עם ההסכם הזה.

פנינה תמנו: אתם תלכו למגמה של שימור העובדים שקיימים ולהסתכל להרחיב מ-46, אמרת שיש לכם - - -

<מרדכי אליהו: בעניין הקביעויות, אני רק אתן את הנתונים, ב-2012 0.8% ממקבלי הקביעות היו רק בני העדה האתיופית, ב-2013 כבר 3.7% ממקבלי הקביעות בחברת חשמל.

<מרדכי אליהו: ב-2014 עד היום 4.7%.

<מרדכי אליהו: זאת אומרת אנחנו במגמת שיפור מתמדת.

<מרדכי אליהו: כל הזמן.

<מרדכי אליהו: גם ב-2014.

שמעון סולומון: כל הכבוד.

שמעון סולומון: יפה, שאפו.

<מרדכי אליהו: וגם בעניין קליטות עובדים.

<מרדכי אליהו: ב-2011 לדוגמה 1.4%, אני לא אעבור על השנים, זו מגמת שיפור מתמדת, ב-2014 5.4%.

<מרדכי אליהו: 34 עובדים מתוך 633 שנקלטו מתחילת שנת 2014 הם בני העדה האתיופית.

<מרדכי אליהו: אם תרצו את השמות, יש לי אותם כאן.

<מרדכי אליהו: היעד לחומש הבא, הקליטות אצלנו בחברה צריכות לעמוד על לפחות 3% מקרב העדה, פי שניים משיעורם היחסי באוכלוסייה, של 1.5%, כמו שכולנו יודעים.

יואל רזבוזוב: נסיים בנקודה חיובית.

יואל רזבוזוב: יישר כוח.

יואל רזבוזוב: זה שאתם מסתכלים קדימה ויש לכם תכניות עתידיות, אנחנו שמחים.

יואל רזבוזוב: בואו ניתן לרכבת ישראל.

יואל רזבוזוב: הדס, בבקשה.

<הדס קריהלי דוד: אני הייתי רוצה להתייחס דווקא לדברים שעשינו ברמה הפרקטית בדגש על הגיוס.

<הדס קריהלי דוד: אני מנהלת גיוס ברכבת.

<הדס קריהלי דוד: קודם כל ישבנו ככה עם עצמנו וחשבנו איפה אנחנו טועים ואיפה הקשיים שלנו בגיוס.

<הדס קריהלי דוד: יצרנו קשר עם עמותת 'עולים ביחד', עם שרונה, היא עשתה לנו סדנה, לכל המגייסות והמגייסים.

<הדס קריהלי דוד: קודם כל להכיר את המגזר, את בני העדה, מה הדגשים, קצת היסטוריה, הרגשנו שיש לנו פער מאוד גדול בנושא ובאמת אחד הדגשים שעלו נוגע לתהליך הגיוס.

<הדס קריהלי דוד: אני לא יודעת אם אתם עושים את זה, מרכזי הערכה, אני מניחה שהרבה חברות עושות את זה, באמת עלה שבני העדה מתקשים להציג את עצמם בסיטואציה הזאת ואכן בקורס הייחודי שפתחנו עכשיו לנהגי נוסעים יישמנו את ההצעות של 'עולים ביחד' ודברים שעלו מהשטח והוספנו תהליך של סימולציות ייחודיות לבני העדה, פרטניות, שבאמת מאפשרות לבני העדה להציג את עצמם בצורה נינוחה יותר, ובאמת בקורס הייחודי הזה 8.3% מבני העדה - - -

פנינה תמנו: הוא לא התחיל, אבל זה כבר מי שאמור.

<הדס קריהלי דוד: בחודש הבא זה נפתח.

פנינה תמנו: כמה הקורס מכיל?

<הדס קריהלי דוד: בקורס יש 36 אנשים, 3 מועמדים לקורס הנוכחי מתחילים.

<הדס קריהלי דוד: כמובן יש עוד תהליכים לקורסים נוספים.

<הדס קריהלי דוד: זה קורס נהגי נוסעים, זה קורס חדש, ייחודי, יוקרתי ש - - -

פנינה תמנו: וכמה מסיימים?

<הדס קריהלי דוד: אמורים לסיים 36.

<הדס קריהלי דוד: זה קורס של שנה.

פנינה תמנו: חוץ מזה כמה עובדים יש לכם בני הקהילה?

פנינה תמנו: יישר כוח על תהליך החשיבה והמחשבה, אבל כמה עובדים יש לכם?

<הדס קריהלי דוד: 1.57%.

פנינה תמנו: מה, מנהלי?

<הדס קריהלי דוד: אצלנו זה יותר תפעולי, זאת אומרת נהגים, פקחים, כל הליבה של העשייה של הרכבת היא בהיבט התפעולי.

<הדס קריהלי דוד: עובדי מטה יש גם כן, יש עורכי דין, אני לא יודעת לתת לכם - - -

פנינה תמנו: כמה עובדי מטה?

פנינה תמנו: זה מאוד חשוב.

<הדס קריהלי דוד: כ-50 עובדים, ובנוסף יש לנו הנדסאים שנקלטו, שני הנדסאים שאנחנו מממנים את התהליך הזה והם עתידים בכפוף למשרות שייפתחו בהמשך להיכנס לרכבת.

פנינה תמנו: אתם עומדים פחות או יותר בדרישות החוק, השאלה היא אם אתם באמת עושים מעקב ובקרה שזה תפקידי איכות ולא תפקידים, כמו שאמרה לנו הבחורה הנחמדה מנציבות שוויון - - -

<הדס קריהלי דוד: אז מה שאני רוצה להגיד, שבהקשר למה שעלה כאן, הקושי בגיוס מועמדים, אנחנו פונים לעמותות שונות, בין היתר גם עם חבר הכנסת פה אנחנו בקשר קבוע, גם עם עמותת 'עולים ביחד', גם עם האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.

<הדס קריהלי דוד: כל משרה שמתפרסמת בעיתון אצלנו מופנית על ידי כל מגייסת גם באופן אישי לעמותות האלה.

<הדס קריהלי דוד: כך בעצם אנחנו מוודאים שאנחנו מנגישים את המשרות לכולם.

פנינה תמנו: אולי צריך להקים אתר של משרות?

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים, אנחנו עוברים לתאגידים, רשות שדות התעופה.

<אריה קדוש: אנחנו למעשה מעסיקים ברשות - - -

פנינה תמנו: פתאום נזכרתי בפניות הציבור הקשות שקיבלתי מכם.

יואל רזבוזוב: אחרי זה תפני ישירות.

יואל רזבוזוב: אריה, בבקשה, בקצרה.

<אריה קדוש: אנחנו מעסיקים ברשות 236 עובדים ממוצא אתיופי, מכלל העובדים, סך הכול כ-3,000 - - -

יואל רזבוזוב: לפי המספרים כל העדה עובדי מדינה.

יואל רזבוזוב: הרבה.

<אריה קדוש: יש לנו מקום חם לחבר'ה שהם יוצאי העדה.

<אריה קדוש: אתה תחייך אחרי שתשמע את הנתונים.

<אריה קדוש: בכל מקרה כבר הספקנו בשנים האחרונות לתת ל-20 מתוכם קביעות, זה אומר שיש לנו מתוך סך הכול 1,500 עובדים 20 קבועים, זה 1.33%.

<אריה קדוש: התחומים שאנחנו מכניסים אותם לקביעות הם כלל התחומים.

<אריה קדוש: אני מדבר על בחור מהנדס שנקלט אצלנו ועוד ארבעה הנדסאים נקלטו לפרויקטים החדשים, מסלולים, HBS.

<אריה קדוש: מכלל העובדים סך הכול יש לנו 7.9% יוצאי העדה האתיופית.

<אריה קדוש: אנחנו מעודדים הרבה מאוד יוצאי יחידות קרביות להגיע אלינו, עושים תהליכים ייעודיים.

<אריה קדוש: עשינו שינויים די אקוטיים בתחום הזה, יצרנו קשר עם פילת וקרן שפ"י, העובדים שלנו נבחנים בשפה האמהרית, ההדרכות של העובדים - - -

פנינה תמנו: מי שרוצה.

<אריה קדוש: מי שרוצה.

<אריה קדוש: ההדרכות של העובדים, עובדי כפיים, בשפה שלהם.

<אריה קדוש: יש להם חונכים שמלווים אותם.

פנינה תמנו: כמה עובדי כפיים יש לך?

<אריה קדוש: יש לי הרבה מאוד עובדי כפיים, משהו בסביבות ה-120.

<אריה קדוש: הם למעשה מלווים על ידי עובדת סוציאלית ייעודית שמלווה אותם.

<אריה קדוש: אנחנו יודעים שיש הרבה חבר'ה שזקוקים לתמיכה הדוקה.

<אריה קדוש: גם בתהליכי הפיטורים אנחנו נותנים תעדוף ומשאירים אותם אצלנו.

<אריה קדוש: גם בתהליכי הגיוס יש אפליה מתקנת לכיוון של המועמדים בכל הרמות, בכל המשרות.

<אריה קדוש: אנחנו מפרסמים - - -

פנינה תמנו: יש 120 עובדי כפיים, כמה מנהלי?

<אריה קדוש: מהקבועים או הארעיים?

פנינה תמנו: מתוך ה-200 פלוס שהצגת.

<אריה קדוש: ב-200 פלוס לדעתי יש משהו כמו 60 במנהלי.

פנינה תמנו: אז אם יש לנו 120 עובדי כפיים, 60 מנהלי, אתה מסיק לבד את המסקנות שלך.

יואל רזבוזוב: בסדר, רגע, עוד פעם אנחנו כמו שאמרנו נותנים דגש על האקדמאים, אבל לא כולם פרופסורים במדינה.

<אריה קדוש: ניגע בפלח האקדמאי.

פנינה תמנו: כמה ארעים?

פנינה תמנו: זה נתון אחרון שמאוד חשוב לי.

<אריה קדוש: אנחנו מעסיקים ארעים ברשות, יש לנו 1,500 קבועים, כל היתר ארעים.

שמעון סולומון: הם עובדי כוח אדם?

<אריה קדוש: לא, עובדי רשות שלנו.

פנינה תמנו: כמה מתוך ה-200?

<אריה קדוש: אמרתי, מתוך ה-200 ומשהו יש לנו 20 קבועים, כל היתר הם ארעים.

שמעון סולומון: ומה התכניות להמשך?

<אריה קדוש: יש לנו משרות צבועות שאנחנו מייעדים אותן לבני העדה.

<אריה קדוש: אנחנו מאוד שמחים לשלב אותם אצלנו בכל הרמות.

<אריה קדוש: לצערי הרב עדיין לא מתמודדים אקדמאים למשרות.

<אריה קדוש: הם רואים את זה בעיתון, לא מתמודדים.

פנינה תמנו: אני חושבת שזה גם, שוב, שאלה של נגישות.

<אריה קדוש: אין בעיה של נגישות, מפרסמים בשלושה עיתונים, יש אתר אינטרנט של הרשות, הכול מפורסם.

<אריה קדוש: אני זורק לאוויר, פורסם מכרז ליועץ משפטי, אף אחד לא ניגש.

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד לך משהו וזה משהו שאנחנו גם יכולים, ברמה של שיתוף פעולה בין המגזר השלישי לרגולטור ובכלל לחברות, לעשות שיתוף פעולה, ואני רואה את המנכ"לית של האגודה הישראלית, זיוה מקונן, ויש פה עוד נציגים, אני חושבת שעמותה מתוך הקהילה צריכה להרים את הכפפה ולשים אתר לתעסוקה.

פנינה תמנו: אחת הבעיות שעולות פה, שבה וחוזרת, זה שיש פה לפעמים גופים, חברות או משרדים שרוצים להעסיק אבל אין מקום אחד שמתכלל את התעסוקה וכנראה יש משהו בעובדה שצעירים לא נכנסים ומחפשים.

פנינה תמנו: יועץ משפטי בתוך שדות התעופה, אין דבר כזה שלא היינו רוצים.

פנינה תמנו: אני מכירה עורכי דין שמחפשים.

פנינה תמנו: אני רק אומרת לך את המציאות.

פנינה תמנו: העובדה היא שהעיניים הנכונות לא ראו את זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן גם לזיוה וגם ל - - -

פנינה תמנו: לא, מקורות.

פנינה תמנו: סליחה, אנחנו לא יכולים לדלג באופן סיסטמתי על חברות מסוימות.

יואל רזבוזוב: פנינה, אני מנהל את הדיון ואני אחליט מתי אני אתן למי רשות דיבור.

פנינה תמנו: אז, אדוני היושב ראש , תרשום לך בבקשה - - -

יואל רזבוזוב: פנינה, אני ארשום לעצמי ואני אתן רשות דיבור מתי שאני רוצה למי שאני ארצה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<תמר דסטה: בהקשר לקשר עם יוצאי אתיופיה, אני באה מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה, אנחנו בין היתר מחלקים מלגות לסטודנטים במהלך כל הלימודים שלהם ויש לנו מאגר של בוגרים ואם אתם רוצים להיעזר בנו, מבחינתי זה רק לשלוח את המשרה בתפוצת מיילים.

פנינה תמנו: למה שלא תקימו אתר?

פנינה תמנו: זה רק המלצה, אנחנו לא יכולים לחייב אתכם.

יואל רזבוזוב: אני מקבל את ההמלצה של חברת הכנסת תמנו-שטה - - -

<קריאה: אבל יש - - -

יואל רזבוזוב: לא ביקשתי להתערב.

יואל רזבוזוב: חבר'ה, מי שיכול להתפרץ, אתם רואים שזה חברי כנסת אבל גם, אם כל הזמן יתפרצו אנחנו לא נסיים את הדיון הזה אף פעם.

יואל רזבוזוב: אני כן מקבל את ההמלצה הזאת, אני חושב שאתר ואני חושב שבני העדה יידעו ל - - -

פנינה תמנו: זו גם אחריות שלנו, של הקהילה, אי אפשר לבוא בטענות על הכול.

פנינה תמנו: אנחנו צריכים לדאוג, להנגיש את עצמנו.

פנינה תמנו: זה חייב להיות דו כיווני.

פנינה תמנו: אישית אני חושבת שבסוף אני וחבר הכנסת שמעון סולומון, יחד עם הארגונים, צריכים להרים את הכפפה בנושא הזה, להקים אתר ואחר כך אולי אפשר להיעזר גם בוועדה כדי לשלוח, ששם אפשר יהיה לפרסם.

פנינה תמנו: כי כרגע אחת הבעיות העיקריות זה גם פרסום.

יואל רזבוזוב: זיוה, בבקשה.

<זיוה מקונן-דגו: תודה, אדוני היושב ראש.

<זיוה מקונן-דגו: ראשית כל תודה על הדיון בוועדה והמעקב, זה משמעותי וחשוב ובעקבות המעקב שלכם גם החברות הממשלתיות וגם התאגידים משפרים ומתייעלים, ועל כך הברכה.

<זיוה מקונן-דגו: עוד ביוזמת החוק שלנו ראינו את ההתנגדות של תאגידים מסוימים וגם משרד הפנים בעצמו שהתנגד, שלא היה מוכן לקחת על אחריותו את הנושא של הפיקוח והמעקב ואנחנו רואים את התוצאות של זה.

<זיוה מקונן-דגו: משרד הפנים.

<זיוה מקונן-דגו: לקח לנו שנה וחצי לעקוב אחריו כדי שיפרסם את החוזר.

<זיוה מקונן-דגו: חבל שמוני מעתוק, הממונה לנושא הזה, יצא.

<זיוה מקונן-דגו: שנה וחצי לקח לנו לעקוב אחרי וללחוץ ולהפעיל את כל הלחצים כדי שיפרסמו את חוזר המנכ"ל.

<זיוה מקונן-דגו: גם אחרי הפרסום של חוזר מנכ"ל הם לא עושים את העבודה ואני חושבת שזה שהוועדה זימנה 17 רשויות מקומיות והם לא הגיעו זו בעיה וכמובן לפתחכם, כדי לטפל בנושא הזה.

<זיוה מקונן-דגו: בני הקהילה ברשויות המקומיות הם הילדים החורגים של הרשויות האלה.

<זיוה מקונן-דגו: גם בתהליך הקליטה, ואני מסכימה עם אדוני היושב ראש, שהרבה מאוד תקציבים מוזרמים לאותן רשויות מקומיות והם לא לוקחים אחריות, לא בהעסקה, לא בטיפול בתחום החינוך, התעסוקה, בכל התחומים, והגיע הזמן לטפל.

<זיוה מקונן-דגו: בסופו של דבר יוצאי אתיופיה הם תושבים של אותם היישובים, הם משלמים מיסים לאותם היישובים והגיע הזמן לטפל בהם בצורה יסודית וכמובן חברי הכנסת, זה לפתחכם.

<זיוה מקונן-דגו: הדבר הנוסף הוא הנושא של משרות ברשויות הציבוריות.

<זיוה מקונן-דגו: רוב המשרות המתפרסמות, גם אם זה לתפקיד של מזכירה, זה דורש תואר אקדמי.

<זיוה מקונן-דגו: חברים, אחוז האקדמאים יוצאי אתיופיה לא הגיע אפילו ל-5%, רוב הקהילה היא לא אקדמאית ואנחנו מבקשים שיהיה פתוח לכולם, כולל במגזר הציבורי, חייבים לפתוח ולאייש את המשרות האלה - - -

פנינה תמנו: אבל תסכימי שצריך להיות איזון.

פנינה תמנו: את לא רוצה שיהיו רק 10% אקדמאים ו-90% לא אקדמאים.

פנינה תמנו: אנחנו רוצים איזון.

<זיוה מקונן-דגו: אני רוצה שיהיה איזון, אבל אסור לנו להתמקד באקדמאים - - -

פנינה תמנו: לא, חלילה, אבל שיגיעו ל-50% נדבר.

פנינה תמנו: כרגע, כשיש לך 10% - - -

יואל רזבוזוב: עוד פעם, יש יחסיות גם בכלל החברה.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, המטרה שלי היא שייכנסו אקדמאים אפילו מתוך ה-5%, כי אז יהיה לנו לא 5%, 10%, 15%, כי אלה שראו שהחברים שלהם, האחים שלהם, למדו והתקבלו, אז גם הם יילכו ללמוד.

<זיוה מקונן-דגו: אני מסכימה בהחלט, אבל לא יכול להיות שניכנס למשרדי הממשלה ובכל משרדי הממשלה שאני מגיעה ועובדי הניקיון הם העובדים האתיופים.

יואל רזבוזוב: לא תמיד.

יואל רזבוזוב: אני לא רוצה להגיד אוכלוסיות אחרות, אבל אני גם רואה אוכלוסיות אחרות.

יואל רזבוזוב: לא נתמקד שעובדי ניקיון זה רק אתיופים.

יואל רזבוזוב: זה לא נכון.

<זיוה מקונן-דגו: זה קיים וזה דרך חברות כוח אדם.

<זיוה מקונן-דגו: חברות כוח אדם שמפטרות כל שמונה חודשים את העובדים האלה ואין להם שום תנאים סוציאליים.

יואל רזבוזוב: אבל זו בעיה של כלל החברה, זה לא בעיה רק בעדה.

<זיוה מקונן-דגו: הדבר הנוסף הוא הנושא של עובדי הוראה.

<זיוה מקונן-דגו: נכון שאנחנו מקיימים דיונים בוועדת החינוך של הכנסת, אבל גם כששאלתי במשרד המשפטים על הנושא של עובדי הוראה, איפה הם נכנסים בחוק הזה, לא קיבלתי תשובה.

<זיוה מקונן-דגו: מורים יוצאי אתיופיה, הייצוג שלהם מאוד מאוד נמוך ואני לא יודעת איפה החוק נכנס בנושא של ייצוג הולם.

יואל רזבוזוב: למה?

יואל רזבוזוב: הם לא מתקבלים, לא מוצאים?

יואל רזבוזוב: אני חושב שזו שאלה שצריך - - -

שמעון סולומון: יש הרבה מורים.

יואל רזבוזוב: השאלה איזה מקצועות הם לומדים, כי בהוראה יש מקצועות דרושים.

<זיוה מקונן-דגו: אני מדברת על חוק ייצוג הולם, האם עובדי הוראה נכנסים, באיזה קטגוריה הם נכנסים, האם כעובדי מדינה או כעובדים של הרשויות המקומיות.

<זיוה מקונן-דגו: אני לא יודעת איפה זה עומד.

<זיוה מקונן-דגו: בכל מקרה אף, כולל משרד המשפטים שבדקתי, לא יודעים איפה הם נופלים וצריך לטפל בנושא.

יואל רזבוזוב: תודה, זיוה.

יואל רזבוזוב: לפני שניתן ואני רוצה לשמוע את נציגת משרד החינוך, לבקשת חברת הכנסת תמנו-שטה עכשיו מקורות.

פנינה תמנו: מקורות והסוכנות היהודית ומשרד הקליטה.

פנינה תמנו: אגב, אני לא סתם ממציאה שמות, אני רואה לפי הנתונים.

יואל רזבוזוב: בסדר גמור.

<שירה זינגר: גם אנחנו מקדמים את הקבלה ושימור של עובדים שהם יוצאי העדה האתיופית במספר מישורים.

<שירה זינגר: ראשית יש לנו משרות צבועות לבני העדה האתיופית, גם במטה.

<שירה זינגר: כשאנחנו מחליטים על חלוקת מלגות אנחנו מקצים מלגות למוסדות להשכלה גבוהה עם העדפה - - -

פנינה תמנו: כמה עובדים יש לכם במטה יוצאי הקהילה?

<שירה זינגר: שניים, אקדמאים.

<שירה זינגר: אחת נקלטה, אגב, בעקבות דיונים שנערכו פה, אקדמאית, באגף הדוברות, שאצלנו הוא נחשב חטיבת ההנהלה.

<שירה זינגר: כשאנחנו מציעים מלגות, בעיקר במוסדות להשכלה גבוהה, דוגמת הטכניון, אנחנו נותנים העדפה לסטודנטים אתיופים.

<שירה זינגר: יש לנו מהנדס מכונות שלמד על חשבון מקורות בטכניון, נקלט אצלנו בחברה.

<שירה זינגר: כל העובדים האתיופים שנמצאים בחברה, אנחנו 1.2% הם במסלולים של קביעות.

פנינה תמנו: יש לכם את שחם מקורות, ששם עומדים על כמה אחוז יוצאי הקהילה?

<שירה זינגר: אני לא משחם.

פנינה תמנו: אז בואי נדבר על מקורות.

פנינה תמנו: אני מבינה שמקורות, חברת האם, לא עומדת ב-1.5%.

פנינה תמנו: על כמה אתם עומדים?

<שירה זינגר: אני חושבת שבסביבות ה-1%.

<שירה זינגר: אני חייבת לציין שגם אנחנו נתקלים בקושי רב, אנחנו קיימנו - - -

פנינה תמנו: רק רגע, לפני הקושי - - -

<דנה גורדון שושני: 0.57%.

פנינה תמנו: 0.57%, אומרת מנהלת הוועדה.

שמעון סולומון: כשאת מסבירה אנחנו רוצים גם קצת עובדות, לכן אנחנו מפסיקים באמצע כי אין זמן, עד שאתם באים זה לוקח הרבה זמן אז אנחנו מנצלים את ההזדמנות.

שמעון סולומון: לא בשביל להתקיף.

שמעון סולומון: אצלכם בחברה עצמה זה 0.5%.

שמעון סולומון: מה שחשוב באמת לדעת זה אל"ף, מה המגמה להמשך, איך אתם הולכים לקבל - - -

פנינה תמנו: אבל, שנייה, חבר הכנסת שמעון, אנחנו שואלים שאלה, אני רוצה לדעת - - -

שמעון סולומון: שנייה רגע, אני אשאל את מה שאני רוצה לשאול.

פנינה תמנו: לא, אתה לא - - - מה זה מגמה?

פנינה תמנו: אני יכולה לשמוע עד מחר מגמות.

שמעון סולומון: אני אשאל מה שאני רוצה, פנינה, אחר כך את תשאלי את מה שאת רוצה.

פנינה תמנו: בסדר, היא תגיע לשלב של המגמות.

יואל רזבוזוב: פנינה, שמעון.

שמעון סולומון: חבל, למה לך? תני לי לשאול, אחר כך תעשי את הדברים.

שמעון סולומון: לי מה שחשוב, יש פה תפיסות שונות, מלה המגמה להמשך, איך אתם הולכים לתקן את מה שלא נעשה עד עכשיו.

שמעון סולומון: זה החשוב בעצם.

שמעון סולומון: מה היה, איך היה, זה מצוין, זה טוב מאוד, אני גם שומע אצלכם שיש איכות בקליטה שזה דבר יפה, עכשיו מה שחשוב בזמן הקצר שיש, מה ההמשך.

יואל רזבוזוב: חברים, גם חברי הכנסת, בואו תקצרו, כי אנחנו צריכים לתמצת את הדיון.

פנינה תמנו: אז לפני ההמשך, את בטוח תעני לשאלה של שנינו - - -

שמעון סולומון: אבל תני לה לענות רגע.

שמעון סולומון: אני שאלתי שאלה.

יואל רזבוזוב: חבר'ה, אל תריבו.

יואל רזבוזוב: פנינה, תשאלי שאלה.

פנינה תמנו: אני רוצה לקבל תמונת מצב ואתם קטעתם אותה.

פנינה תמנו: 0.56%, אמרה מנהלת הוועדה, הם בני הקהילה.

פנינה תמנו: מתוכם כמה עובדים קבועים?

פנינה תמנו: כמה זה במספרים?

פנינה תמנו: זה 10, נכון?

<שירה זינגר: אבל אני אפילו לא הספקתי להגיד משפט.

פנינה תמנו: אני שואלת שאלה.

פנינה תמנו: את תגידי.

פנינה תמנו: כמה עובדים יש לכם?

<שירה זינגר: יש לנו כ-1,500 עובדים - - -

פנינה תמנו: כמה אתיופים?

<שירה זינגר: משהו כמו 14.

<שירה זינגר: משהו כזה.

פנינה תמנו: אז את מבינה, אנחנו נדלג, כמה מתוכם קבועים?

<שירה זינגר: כולם.

<שירה זינגר: כל מי שנמצא אצלנו הוא במסלול של קביעות, לא בעובדים זמניים.

פנינה תמנו: אז את מבינה שאתם צריכים לקלוט עוד.

פנינה תמנו: עכשיו תלכי למגמות, זה בסדר.

<שירה זינגר: ראשית אני רוצה להבהיר משהו, הקליטה במקורות, הגיוס, היא מאוד מאוד איטית, יש מעט מאוד קליטת עובדים בשנה בשתי החברות וגם לאורך השנים, תנודה מאוד מאוד קטנה של עובדים.

<שירה זינגר: המגמה היא, כמובן, בהתאם לחוק שוויון, גם לעדה הדרוזית, גם לבעלי מוגבלויות, גם לעולים מקהילות אחרות וגם לבני העדה האתיופית, היא כמובן לקבל עובדים מהתחומים האלה.

<שירה זינגר: אנחנו ערכנו כינוס של כל צוות - - -

פנינה תמנו: כמה דרוזים יש לכם?

<שירה זינגר: לא זוכרת.

פנינה תמנו: בערך.

<שירה זינגר: באמת לא זוכרת.

פנינה תמנו: את ממשאבי אנוש.

<שירה זינגר: כן, אבל אני לא - - -

פנינה תמנו: בערך.

פנינה תמנו: אני בטוחה שדרוזים, שאנחנו קהילה באותו סדר גודל, אני אומרת לך שדרוזים יש לפחות פי שלושה.

<שירה זינגר: לא, את טועה.

פנינה תמנו: אז אני אשמח להתבדות.

<שירה זינגר: את טועה.

<שירה זינגר: אנחנו ערכנו כינוס של כל הגורמים המקצועיים שעוסקים בכוח אדם בחברת מקורות, ביחד עם נציגים של כל הגופים האלה, גם 'עולים ביחד', ערכנו סדנאות לנציגי כוח אדם, על מנת שיסבירו את הקשיים שיש למועמדים יוצאי אתיופיה ושאנחנו נסביר את הקשיים שלנו בקליטת מועמדים יוצאי אתיופיה.

<שירה זינגר: גם אצלנו התקשרויות עם חברות השמה וחברות אבחונים מאפשרים לעשות את המבחנים בשפה האמהרית.

<שירה זינגר: זה היה חלק מה - - -

פנינה תמנו: סליחה, אנחנו 30 שנה בארץ, די להיתקע על הסיפור של השפה.

פנינה תמנו: אני לא מקבלת את זה.

פנינה תמנו: אנחנו הולכים אחורה?

פנינה תמנו: אני לא מבינה את זה.

יואל רזבוזוב: רגע, אבל כשאין אמהרית אתם - - - גם וגם וגם וגם.

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד משהו - - - אני שוב פעם אבהיר את הנקודה.

<שירה זינגר: מה זאת אומרת?

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, שלא תהפכו אותה לקהילה טעונת טיפוח.

<שירה זינגר: לא, זה גם ברוסית וגם באנגלית וגם הרבה שפות - - -

פנינה תמנו: אנחנו 30 שנה בארץ, יש דור צעיר נשכן ובועט שמבין את השפה על בוריה, אנשים אקדמאים, משכילים.

פנינה תמנו: הבעיה העיקרית היא הסטטיסטיקה שיוצאת מהלמ"ס ומבנק ישראל, מה זאת אומרת?

פנינה תמנו: אין ייצוג הולם.

פנינה תמנו: עכשיו לבוא ולהגיד לי, לי יש חסמים אובייקטיביים, אני אשמח לשמוע שהחסם הוא חסם של נגישות, חסם של פרסום, חסם של תקנים, אבל כשאומרים שהחסם הוא שפתי ומסתכלים על - - -

<שירה זינגר: אני רק רוצה להגיד לך שמי שהעלה את זה שהחסם הוא שפתי הוא דווקא לא אנחנו, הוא דווקא נציגים של 'עולים ביחד' שהיו אצלנו.

פנינה תמנו: שפתי זה אנשים מבוגרים.

פנינה תמנו: דברי איתי בלי החסם השפתי.

<שירה זינגר: אבל זה לא משמעותי, בכל השפות אנחנו מעבירים - - -

פנינה תמנו: אבל בואי תגידי לי מה כל כך החסם, את מתנהגת כאילו קשה לכם לקלוט יוצאי אתיופיה.

שמעון סולומון: אני אומר ככה, אם יש שפה זה לא פוגע אז תתקדמו הלאה.

שמעון סולומון: זה לא פוגע, זה רק מוסיף.

<שירה זינגר: אז כמו שאמרתי אנחנו צבענו משרות לעניין הזה, במשך תקופה ארוכה אנחנו גם לא איישנו משרות בגלל שרצינו אותן לבני העדה האתיופית ועכשיו אנחנו שמחים שהצלחנו באמת למצוא את המועמדת המתאימה ביותר.

פנינה תמנו: אבל אחת לא משנה את המצב.

פנינה תמנו: אתם ב-0.56% - - -

<שירה זינגר: אני לא יודעת על - - -

פנינה תמנו: סליחה, 14 עובדים מתוך 1,000 זה מה שנקרא אוזלת יד שלא רוצים לקלוט.

פנינה תמנו: אתם צריכים לבוא ולהגיד 'עד סוף השנה אני צריך שיהיה לי פה 30, 40 עובדים אתיופים'.

פנינה תמנו: אני לא מבינה את זה, זה נראה לי באמת סוג של עיגול פינות.

פנינה תמנו: סוג של לעגל פינות, כי שחם מקורות, שאני מנועה מלדבר על החברה הזאת, כי בעלי עובד שם, עובדתית בשחם מקורות הצליחו לעשות השמה, תבדקי את הנתונים.

פנינה תמנו: אני אומרת לך, 14 עובדים זה לא תעודת כבוד.

פנינה תמנו: יפה שאתם קלטתם אליכם - - - אני יודעת גם להחמיא מתי שצריך, על זה שאחרי הדיון הקודם קלטתם מישהי לתוך הדוברות, אבל אתם צריכים לעשות בדק בית.

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד לך, הבעיה היא לא אצלנו, הרבה פעמים נוטים להפיל את הבעיה, לעשות להם הכנה, הכשרה, נלמד אותם לכתוב קורות חיים.

פנינה תמנו: סליחה, אנחנו 30 שנה בארץ, זו לא הבעיה.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים הלאה.

יואל רזבוזוב: נציג משרד המשפטים, בבקשה.

<אסף נועם: אנחנו הגשנו לוועדה בישיבה הקודמת את הדוח של שרת המשפטים לגבי התאגידים הסטטוטוריים, התאגידים שהוקמו בדין ובעצם משרד המשפטים אמון על הדיווח לגבי התאגידים האלה.

<אסף נועם: השיעור הממוצע המשוקלל של הייצוג בתאגידים האלה עמד על 1.3% והיה שיפור מסוים ביחס לשנת 2012.

<אסף נועם: עם זאת אנחנו כן ביקשנו במסגרת הדיווחים גם את החלוקה למשרות אקדמאיות או ניהוליות וכמובן את הצעדים של אותם תאגידים.

<אסף נועם: לגבי משרות ניהוליות או אקדמאיות ברוב התאגידים השיעור הוא שואף ל-0.

פנינה תמנו: אנחנו לא מדברים על חברות, אלא תאגידים.

<אסף נועם: תאגידים סטטוטוריים שהוקמו בדין.

<אסף נועם: אני אתן דוגמה, למשל רשות העתיקות, שם שיעור הייצוג של בני העדה הוא 4%, שזה יחסית גבוה.

<אסף נועם: כמעט כולם למעשה חופרים, למעט ארכיאולוג ושני מנהלי עבודה כל היתר, 17 הם - - -

פנינה תמנו: כמה חופרים יש?

פנינה תמנו: מעניין אותי לדעת, בכנות מלאה.

<אסף נועם: אני לא יודע את הפילוח של חופרים, בסך הכול יש להם קרוב ל-1.000 עובדים.

<אסף נועם: עוד נתונים.

<אסף נועם: למשל במד"א יש 1,800 עובדים, מתוכם רק 7 יוצאי אתיופיה, שזה פחות מחצי אחוז.

<אסף נועם: גם בבנק ישראל, יש 775 עובדים, רק 4 יוצאי אתיופיה.

<אסף נועם: ויש רשימה ארוכה של תאגידים שאין ולו עובד אחד.

יואל רזבוזוב: יש איזה שהן פעולות שאתם נוקטים?

<אסף נועם: לנו במשרד המשפטים אין אפשרות כמובן להנחות אותם או להתערב בשיקול הדעת של המועצות של התאגידים.

<אסף נועם: מה שכן, אנחנו גם בשנה שעברה פנינו פנייה של שרת המשפטים למשרדי הממשלה שאחראים בעצם על אותם תאגידים לקדם את הנושא ובעקבות זאת ראינו שיפור מסוים בתאגידים שכן היה בהם ייצוג וגם בדוחות השנתיים שאנחנו מרכזים, ואנחנו כבר נערכים לדוחות של 2014, אנחנו מבקשים פירוט הרבה יותר רציני של צעדים אקטיביים שהמועצות של התאגידים נוקטים, מעבר לייעוד ועדיפות.

פנינה תמנו: היה לכם תהליך של חשיבה בתוך המשרד, נכון?

<אסף נועם: אנחנו קיבלנו הרבה רעיונות מכל מיני תאגידים שונים, למשל מד"א הצביעו על קורסים ייעודיים שהם עושים לחובשים, או מתן מלגות, או איזה שהיא פנייה אקטיבית - - -

פנינה תמנו: ואז הם מבטיחים לקחת דם?

<אסף נועם: אנחנו פונים אליהם ברעיונות האלה.

<אסף נועם: לקראת הדוח של 2014 נבקש דין וחשבון על הצעדים שהם הציגו בדוח 2013 ואנחנו נקווה שמגמת השיפור תמשיך.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, דווקא התאגידים זה משהו שאנחנו לא כל כך מתעסקים איתו.

פנינה תמנו: האם אפשר לקבל ממנו קצת חומר רקע על זה?

פנינה תמנו: שנוכל להעמיק.

יואל רזבוזוב: כן, תגישו לוועדה את התכניות העתידיות שלכם, כדי שאנחנו נשלוט על זה גם.

יואל רזבוזוב: נציג צה"ל בבקשה.

<דניאל זלצמן: אני נציג אגף כוח אדם, מחלקת הסגל, ארגון שאחראי בתוך צה"ל על ניהול של אנשי קבע.

<דניאל זלצמן: הארגון שלנו משקיע מאמצים רבים בשילוב בני העדה - - -

פנינה תמנו: הארגון או הצבא?

<דניאל זלצמן: הצבא, צה"ל, צבא ההגנה לישראל.

<דניאל זלצמן: אבל אני לא באתי לפה לדבר על הפרויקטים החברתיים, גם אני התנדבתי באחד כזה, אני דבר על הייצוג של - - - אני לא אנקוב במספרים, אנחנו נעביר לכם מצגת מסודרת.

<דניאל זלצמן: מטעמי ביטחון מידע לא נגלה פה סדר כוחות של צה"ל, אבל אתם תקבלו תמונה די ברורה.

<דניאל זלצמן: סביב 1.5% מאנשי הקבע הם אנשים מבני העדה האתיופית.

<דניאל זלצמן: צריך להגיד שצה"ל עובר עכשיו תהליכים מאוד מאוד מורכבים וקשים של התייעלות והתכנסות, אתם לא תשמעו את זה, כנראה גם לא בעיתונות, אני אומר את זה על השולחן הזה, יותר מ-2,000 משרתים פוטרו במהלך השנה האחרונה.

פנינה תמנו: אבל קיבלתם תוספת תקציב מהשר שלנו.

<דניאל זלצמן: תהליך מאוד קשה ומורכב של פיטורים בגיל מאוד מבוגר - - -

יואל רזבוזוב: מה זה גיל מבוגר?

יואל רזבוזוב: הם יוצאים לפנסיה בגיל 47.

<דניאל זלצמן: לא, אני מדבר על פיטורים ללא פנסיה.

<דניאל זלצמן: פיטורין עד גיל 40, אנשים ללא פנסיה, פיטורים של אם יחידה עם 3 ילדים בוותק של 17 שנה בצה"ל.

פנינה תמנו: אז מה, אתם קודם כל מפטרים נשים?

<דניאל זלצמן: לא, לא, שלא ישתמע מפה.

<דניאל זלצמן: ברור שיש עבודת מיון מאוד מאוד קשה, אני רק מסביר לכם באיזה תקופה קשה - - -

פנינה תמנו: כמה קצינים יש לכם מתוך ה-1.5%?

<דניאל זלצמן: כן, אבל בדיוק בהקשר של ה - - - יש אוכלוסייה אחת ויחידה בצה"ל שלא קטנה בעקבות ההתכנסות וההתייעלות, זו אוכלוסיית בני העדה, היא אפילו גדלה בשנה הזאת.

<דניאל זלצמן: זו אוכלוסייה אחת ויחידה.

<דניאל זלצמן: אני לא אנקוב במספר, אבל זה מאוד משמעותי.

<דניאל זלצמן: כן, יש לזה חשיבות.

<דניאל זלצמן: אני קושר את זה גם באיכות המשרתים שיש לנו, ויש לנו גם איכות - - -

יואל רזבוזוב: דניאל, אנחנו נבקש לקבל את הנתונים המדויקים.

<דניאל זלצמן: וגם נציגות של בני העדה, יש חילות ומערכים מאוד מובהקים אקדמאים שבהם הנציגות של בני העדה היא מאוד גבוהה, מערך הפרקליטים ויועצים משפטיים, מערך תקציבים.

<דניאל זלצמן: אלה מערכים שיש בהם נציגות מאוד יפה של בני העדה.

פנינה תמנו: אבל לא בנפרד, נכון?

פנינה תמנו: כמו הקורסים שלכם.

<דניאל זלצמן: מה זאת אומרת?

פנינה תמנו: הם ביחד.

<דניאל זלצמן: ביחד ביחד, זה עמיתים לכל דבר.

פנינה תמנו: אתה יודע שאני לא סתם שואלת.

פנינה תמנו: יש היום טירונות בנפרד, קורס משתחררים בנפרד, אז אני רק רוצה לדעת שהם ביחד.

<דניאל זלצמן: לא, ממש כולם ביחד, עמיתים באותו - - - נציגות של בני העדה בקרב קצינים בכירים, הכפלנו את כמות רבי הסרנים מבני העדה בשלוש השנים האחרונות.

פנינה תמנו: והם יכולים לפרוץ את תקרת הזכוכית?

פנינה תמנו: הייתה טענה שיש שלב מסוים שאני חושבת שזה המעבר מרב סרן לסגן אלוף.

פנינה תמנו: יש לנו שניים.

<דניאל זלצמן: שילשנו עכשיו, יש שלושה.

פנינה תמנו: השאלה אם באמת מצליחים למקד - - -

<דניאל זלצמן: זה נעשה כל כך באופן טבעי.

<דניאל זלצמן: זה לא אחד השיקולים בכלל.

<דניאל זלצמן: בשונה אולי מחבר'ה שהציגו תמונה מאוד עגומה, אנחנו מתמודדים התמודדות מאוד קשה מול בני עדה בצורה הכי הוגנת ו - - -

שמעון סולומון: אפרופו איכות, משלושת סגני האלופים אחד מהם, אם ימשיך כפי שהוא במסלול הוא יכול להגיע גם לרמטכ"לות, שזה איכות ברמה.

<דניאל זלצמן: אכן.

יואל רזבוזוב: תודה, דניאל.

פנינה תמנו: אני רוצה לשמוע את הסוכנות היהודית ואת משרד הקליטה.

יואל רזבוזוב: פנינה, אני מחליט.

פנינה תמנו: אבל הסוכנות יושב פה כל כך יפה.

יואל רזבוזוב: מי שלא הספיק לדבר מהחברות או גופים, בישיבה הבאה אנחנו ניתן לו לדבר בהתחלה.

יואל רזבוזוב: עכשיו הרב יוסף הדנה, רב הקהילה, אחרון הדוברים.

פנינה תמנו: אי אפשר שהסוכנות לא ידברו.

פנינה תמנו: הם כל הזמן טיפלו בנו, מאז שהגענו לארץ.

יואל רזבוזוב: גם בי טיפלו.

<זיוה מקונן-דגו: הם מטפלים ואחר כך עפים.

<זיוה מקונן-דגו: הם לא נכנסים למשרדים.

פנינה תמנו: למה את אומרת?

פנינה תמנו: אני נורא מצטערת, זו ועדה סטטוטורית, אני לא מוכנה להגן על ארגונים מסוימים.

יואל רזבוזוב: אני יושב הראש ואני מנהל את הדיון.

פנינה תמנו: צריך הוגנות, אי אפשר שהסוכנות היהודית, בכל פעם שהם הגיעו לוועדה לא נתת לנו לבדוק מה קורה אצלם.

פנינה תמנו: הם מגייסים כספים, הם מציגים את יהודי אתיופיה בעולם ואנחנו מכירים את הסוכנות טוב טוב.

יואל רזבוזוב: פנינה, פעם ראשונה אני באמת משתמש בזה עכשיו.

יואל רזבוזוב: הרב הדנה, בבקשה.

יואל רזבוזוב: תני כבוד לכבוד הרב.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

פנינה תמנו: אני מכבדת מאוד את הרב שלנו ואני רוצה אחר כך שתיתן גם לסוכנות היהודית.

<יוסף הדנה: אדוני היושב ראש.

<יוסף הדנה: קודם כל אני מאוד מברך על הדיון הענייני והחשוב.

<יוסף הדנה: אני הייתי מציע אולי לזמן את כל החברות והרשויות הממשלתיות והמקומיות, לזמן כל אחד בנפרד ולבקש גם שכל משרד מה הוא עושה והכסף.

<יוסף הדנה: אני חושב שצריך להיות דיון גם פרטי.

<יוסף הדנה: אני מברך גם על אלה שמתקדמים וקולטים.

<יוסף הדנה: דבר שני, אני מדבר בשם המשרד לשירותי דת והרבנות הראשית לישראל ואנחנו במשרד, ברוך ה', כמובן יש הרבה לשפר, הרבה לעשות, אבל בינתיים יש לנו רבנים וקייסים, במיוחד הקייסים, יש 15 קייסים שעובדים בחצי משרה.

<יוסף הדנה: זה ממש כלום.

<יוסף הדנה: עכשיו סגן השר והמנכ"ל עובדים על זה בשיתוף פעולה עם חבר הכנסת שמעון סולומון וברוך ה' חברי הכנסת עושים פה עבודת קודש והם עוזרים הרבה לקדם.

<יוסף הדנה: אנחנו גם עושים כל מיני כנסים על מנת להעשיר ולחזק את הרבנים שעובדים, כ-21 רבנים שפרוסים בכל הארץ, שעושים ממש עבודת קודש, גם בקרב הנוער והמבוגרים.

פנינה תמנו: לרבנים יש משרד?

פנינה תמנו: לא יוצאי הקהילה.

פנינה תמנו: לרב בדרך כלל יש משרד, בני הקהילה, שכן היה גידול של תקנים של יוצאי הקהילה ברבנות.

יואל רזבוזוב: פנינה, תסכמי בבקשה.

פנינה תמנו: זו נקודה שחשוב שתיכתב בפרוטוקול.

פנינה תמנו: אתם נותנים להם בינתיים לפעול, לפחות לטענתם, ואתם צריכים לזמן אותם, הם אומרים 'אין לנו משרד, מאיפה אנחנו אמורים לפעול?

פנינה תמנו: אין לנו פקסים, אנחנו צריכים להסתדר לבד'.

פנינה תמנו: צריך למצוא להם אכסניה, שיוכלו לפעול.

<יוסף הדנה: אני ביקרתי בכל המועצות הדתיות, ביקרתי והגשתי דוח בעניין הזה.

<יוסף הדנה: היו זמנים שבכלל לא היו נכנסים למועצות הדתיות, היום ברוך ה' כולם נכנסים - - -

פנינה תמנו: שלא הכניסו אותם?

יואל רזבוזוב: זה לא לדיון הזה.

יואל רזבוזוב: אני שמעתי את הסוגיה הזאת, זה לא לדיון הזה.

<יוסף הדנה: עכשיו ברוך ה' כולם עובדים במועצות הדתיות והמצב שלהם הולך ומשתפר.

<יוסף הדנה: עכשיו עשיתי קורס גישור לרבנים, בגלל שהם עובדים ממש עם הקהילה, הם כבר עובדים ויש גישור ומשגיחי כשרות שיהיו לכל מיני תעשיות, בהשגחה.

יואל רזבוזוב: הרב הדנה, אנחנו צריכים לסיים.

<יוסף הדנה: אנחנו, ברוך ה', רוצים לקדם את הרבנים וגם רוצים עוד תקנים, בעזרת ה', על מנת לסייע לעזור לקהילה.

<יוסף הדנה: זה בשיתוף פעולה שאנחנו עושים גם עם חברי הכנסת וסגן השר והמנכ"ל מטפלים בהם.

יואל רזבוזוב: זה לא לדיון הזה, תודה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת שמעון סולומון, בבקשה.

שמעון סולומון: תודה רבה.

שמעון סולומון: אנחנו רוצים - - -

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש - - -

יואל רזבוזוב: פנינה, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

פנינה תמנו: אני אומרת לך בעדינות, אתה לא תוציא אותי.

פנינה תמנו: אני אומרת לך שאני אתלונן על זה שאתה שאלת אותו אם הוא רוצה לדבר - - -

יואל רזבוזוב: אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.

פנינה תמנו: אני לא מוכנה שתהיה פה הגנה במדינת ישראל בוועדה סטטוטורית - - -

יואל רזבוזוב: אני קורא אותך לסדר פעם שלישית ואני מבקש ממך לצאת.

פנינה תמנו: שמגנים על ארגונים מסוימים.

יואל רזבוזוב: אני מבקש ממך לצאת.

פנינה תמנו: שזה יירשם לפרוטוקול, בבקשה, שלא מוכנים שאנחנו נתייחס לסוכנות היהודית.

יואל רזבוזוב: ביקשנו - - - להוציא אותה.

פנינה תמנו: שהיא בעצם - - - אתה מגן על הסוכנות היהודית.

יואל רזבוזוב: ביקשתי, את לא תנהלי את הדיון.

פנינה תמנו: ואני אטפל בזה כסגנית יושב ראש.

פנינה תמנו: אני מאוד אוהבת את ג'וש, אבל זה לא קשור.

יואל רזבוזוב: לא, את לא מנהלת את הדיון.

יואל רזבוזוב: עם כל הכבוד תצאי בבקשה.

פנינה תמנו: שאנשים יעשו את העבודה שלהם.

יואל רזבוזוב: קדימה, אנחנו ממשיכים.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת שמעון סולומון.

יואל רזבוזוב: יש לנו סדר בוועדה.

שמעון סולומון: אני מקווה, כמו שאמרנו, שהדיונים יימשכו כל כמה זמן באופן קבוע ואני מקווה שבפעם הבאה אתם גם תיתנו דיווח.

שמעון סולומון: אתם צריכים לבקש לדבר, כי אתם בין הראשונים, בין הקולטים, לכן בדיון הבא אני מקווה מאוד שתגיע וגם תיתן לנו דיווח.

שמעון סולומון: חשוב לי השיח פה, שאנחנו גם יודעים לפרגן ולהודות לאותם ארגונים שעובדים, ויש כאלה, ואני מעריך ומוקיר על כך.

שמעון סולומון: יש ארגונים ועמותות שלא עושים את העבודה שלהם, על הגבול של לצפצף, אולי גם חוסר מודעות, וממה שהבנתי יש גם חוסר הבנה בסיסי של מהותו של החוק.

שמעון סולומון: החוק הזה מניח שיש בני קהילה מאוד מאוד בעלי יכולת, חכמים, אבל בגלל הקשרים ובגלל פתיחת דלת הם לא מוצאים את עצמם.

שמעון סולומון: חשוב מאוד לדעת פה, אלה שאומרים ש'אנחנו מפרסמים ולא מגיעים', הייתי בעבר גם במינהל הסטודנטים המשותף לסוכנות ומשרד הקליטה ועשו מחקר, אקדמאים בני הקהילה כבר לא מגישים מועמדות, הסיבה היא שהם כבר מיואשים והם חושבים שבלאו הכי זה לא ישפיע והם לא יתקבלו.

שמעון סולומון: זה מחקר.

שמעון סולומון: לכן האמירה של 'אנחנו מפרסמים ולא מגיעים' היא לא כל כך נכונה.

שמעון סולומון: על הסנקציות, אני כבר נתתי הוראה שנתחיל לנסח את החוק, תיקון חוק, כדי שנוכל - - - נשמח להתייעץ איתך, גברתי היועצת המשפטית, כדי לתת לזה שיניים.

שמעון סולומון: אנחנו נצטרך לעשות תיקון חוק, כנראה, כדי לתת לזה שיניים.

שמעון סולומון: דיון מיוחד בנושא רשויות מקומיות אנחנו נצטרך לעשות, מפני שברשויות מקומיות יש מצב אבסורדי.

שמעון סולומון: אנחנו לא צריכים לתת תקנים נוספים, אנחנו לא צריכים לתת עידוד.

שמעון סולומון: אני חושב, בדין ובזכות, כתושבים רגילים, הם לא נמצאים ב - - - אני עשיתי בדיקה בכמה יישובים, במנהלות קליטה, לא במוקדי קליטה, באותן מסגרות, באגפים השונים, במקום שייקלטו כעובדים רגילים מן המניין הם לא קולטים אותם.

שמעון סולומון: על זה אנחנו מדברים ולא על תוספות ולא על עידוד ולא - - - הגיע הזמן להפסיק את זה.

שמעון סולומון: הדבר האחרון, אדוני הנכבד, דודו, כמו שהגענו למקומות מסוימים, באמת הציגו לנו תכניות מאוד מאוד מפורטות, כמו חברת חשמל, הרכבת ומקומות אחרים, ראינו מצגת ומגמות להמשך בעיקר, אני לא סתם אומר לך, יש לי את השריטה שלך, גם אני רב סרן בצבא, אני חונכתי על תוצאות.

שמעון סולומון: חונכתי לא לחיות על תהליך, בסוף צריך לדבר במונחים של מה עושים הלאה ואיך משפרים ולא לדבר על העבר.

שמעון סולומון: אז סליחה ואני מתנצל אם תקפנו אותך פה, פעם ראשונה אתה פה, אני רוצה שנשב ביחד ונראה תכנית, לא כחבר כנסת, אלא באמת לשבת באופן מקצועי ממוקד איך אנחנו ממקדים הלאה את העבודה.

<דוד זהבי: אני מבקש גם לפגוש אותך עכשיו אחרי הדיון למספר דקות, אם אפשר.

שמעון סולומון: אני אשמח מאוד.

שמעון סולומון: לגבי רשות החברות הממשלתיות ונציבות שירות המדינה, חוסאם חלאילה ונאדר אל-קאסם, דווקא איתכם אנחנו צריכים לעבוד חזק, כי ייצוג הולם במגזר הערבי עבד פרפקט, עבד מצוין, מעל ומעבר וזה עובד.

שמעון סולומון: לכן אני חושב שאית

שמעון סולומון: כם אנחנו יכולים להגיע להישגים ואנחנו צריכים להמשיך את הישיבות שלנו.

שמעון סולומון: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת שמעון סולומון, שבאמת מגויס לנושא הזה עם הרבה הרבה מרץ.

יואל רזבוזוב: בגלל התנהגות לא הולמת של - - - לא ננקוב בשמם של חברי הכנסת, מהסוכנות היהודית, ג'וש חייב להגיד משפט.

<ג'וש שוורץ: קודם כל אנחנו שמחים להיות פה ושמחים לדווח, היינו בכל הדיונים.

<ג'וש שוורץ: יושב פה מנהל בכיר לשעבר בסוכנות היהודית, חבר הכנסת שמעון סולומון, שניהל מרכז קליטה בסוכנות במגוון תפקידים.

<ג'וש שוורץ: מתוך 1,500 עובדים בסוכנות היהודית 240 הם יוצאי אתיופיה, שזה מתקרב ל-20% ואנחנו מאוד גאים בכך.

<ג'וש שוורץ: מתוך 240 150 במערך הקליטה ועוד 90 בתפקידים שונים בתוך הסוכנות היהודית.

יואל רזבוזוב: תודה.

שמעון סולומון: אני חייב להגיד פה משפט.

שמעון סולומון: אם כבר דיברת, אני חשבתי להרחיב, מה שאני מבקש זה, כמו שאמרתי בכנס המנהלים שלכם, שיוצאי אתיופיה, מן הראוי, אתם קלטתם אותנו, אני חושב שאתם מבינים הכי את הצרכים שלנו, הייתי רוצה שיוצאי אתיופיה יהיו משולבים באגפים השונים, באירופה, באמריקה, בכל המקומות האחרים ולא רק ליוצאי אתיופיה.

שמעון סולומון: אני חושב שזה חשוב וראוי, דווקא כסוכנות היהודית שקלטתם אותנו, אתם צריכים באמת לקיים דיון ואני אשמח לבוא לשם, איך אתם נותנים דוגמה לאחרים, כמו בהיסטוריה הקרובה והרחוקה.

יואל רזבוזוב: מהסוכנות מגיעים לכנסת, זו הדוגמה הכי טובה.

יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה, אנחנו ניפגש שוב.