ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 339, 2014-12-03 15:30

חיים כץ: אנחנו מחדשים את הדיון.

חיים כץ: אדוני מנכ"ל הביטוח הלאומי, לא מעט זמן אנחנו דנים בעלויות השכר והרווחים של החברות ועורכי הדין שנותנים שירותים.

חיים כץ: יש כאן אני מאשים כלפי הביטוח הלאומי.

חיים כץ: מה שנאמר כאן, זאת פשיטת רגל של הביטוח הלאומי.

חיים כץ: החברות האלה קמות מאחר והביטוח הלאומי לא עובד, לא נותן שירותים, לא מגבה את הנכים, לא מגבה את האנשים ויש בעיה גדולה עם זה.

חיים כץ: אומרים כאן שהביטוח הלאומי לצורך העניין לא עושה את העבודה שלו.

חיים כץ: יש לנו בעיה קשה עם העניין הזה.

חיים כץ: אם אני צריך לריב עם חברה פרטית, אם היא תרוויח 19 אחוזים או 18 אחוזים, אם היא תעבור דירה מתל אביב לרמת גן, אם הפרסום ירד למאתיים שקלים או יעלה, הכול בגלל שאתם לא עובדים.

חיים כץ: נאמרו כאן דברים קשים על הביטוח הלאומי.

חיים כץ: אני חשבתי שמן הראוי שיבוא מנכ"ל הביטוח הלאומי.

חיים כץ: למרות שפיזרו את הכנסת ולמרות שאנחנו צריכים ללכת, בדקה התשעים אנחנו רוצים למזער נזקים ורוצים לעזור לכל האוכלוסיות החלשות ולנכים כאשר לאחד אומרים דבר מסוים ולשני דבר אחר.

חיים כץ: יום אחד הם נפגשים והם מרוצים, אבל אחרי שעתיים הם לא מרוצים.

חיים כץ: יושבים כאן חברי כנסת ואי אפשר לחשוד בהם שהם לא רגישים חברתית.

חיים כץ: אף אחד מחברי הכנסת היושבים כאן, אין לו אינטרס אישי.

חיים כץ: בקדנציה הזאת הוועדה מסיימת 160-170 חוקים בחקיקה חברתית שנגעה בכל האוכלוסיות ואין כאן טובים יותר וטובים פחות אלא כולם באים עם כוונות טהורות.

חיים כץ: יכול להיות שלפעמים אנחנו לא מסכימים אחד עם השני ואנחנו חלוקים, אבל כולם באים בידיים נקיות.

חיים כץ: אני רוצה שזה יהיה ברור לכולם.

חיים כץ: אין יותר טובים ואין פחות טובים.

חיים כץ: אין בוכים לאלה ואין בוכים לאלה אלא בוכים בפני כל מי שנמצא בכנסת באותו רגע.

חיים כץ: החוק הזה, אמרתי, עלי.

חיים כץ: לגבי ה-160 לא הפעילו עלי לחצים.

חיים כץ: לא זוכר, אינטרסים או לא אינטרסים, אולי בוויסקונסין, אז היה ראש הממשלה אבל עכשיו לכאורה רצו לזרוק אותי ויכול מאוד להיות שזה בגלל ויסקונסין.

<קריאה: לא רק אותך.

חיים כץ: אותי מהתעשייה האווירית.

אילן גילאון: ויסקונסין גם זורק מהעבודה?

חיים כץ: אדוני מנכ"ל הביטוח הלאומי, אתה מנצח על תזמורת שאין בה כלים.

חיים כץ: באים ואומרים שהכינורות לא מנגנים, הגיטרות הן לא גיטרות והתופים הם לא תופים.

חיים כץ: הדיון הזה היום היה אני מאשים כלפי הביטוח הלאומי.

חיים כץ: תן לנו תשובות ותגיד לנו היכן אנחנו חיים.

<שלמה מור יוסף: תודה רבה על ההזמנה לכאן ותודה על מתן אפשרות להתייחס, אמנם לדברים שלא שמעתי היום, אבל חלק מהדברים, יש כאן אנשים שהתפקיד שלהם הוא לפרסם אותם בטלוויזיה כל פעם שהם צריכים יותר פרנסה.

<שלמה מור יוסף: אני בביטוח הלאומי שנתיים וחצי ואני מייצג כאן בגאווה גדולה את מוסד הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: לא באתי להתנצל כאן על שום דבר.

<שלמה מור יוסף: לגבי אני מאשים של מישהו מהצד הזה, של חברי הכנסת, בהחלט כן.

<שלמה מור יוסף: אני בהחלט יושב עם חברי הכנסת, מכבד את הביקורת שלהם ואני אהיה מוכן לעשות דברים אחרים כדי להביא לידי ביטוי את העשייה של הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: לצערי אין לנו הזדמנות להזמין אתכם ולהראות לכם את העשייה שלנו.

<שלמה מור יוסף: תמיד אנחנו נמצאים בנקודות זכות שהן נקודות צומת בעייתיות.

<שלמה מור יוסף: ברוח הזאת של עשייה אני רוצה להציג את מה שאנחנו עושים בהיבט הצר הזה של הדיון כאן.

<שלמה מור יוסף: הדיון כאן, יש לו הרבה תהודה, יש לו הרבה אינטרסנטים מכל הכיוונים, כולל אני, אבל בסופו של דבר הוא חלק קטן מהעשייה של המוסד לביטוח לאומי.

<שלמה מור יוסף: הוא לא מרכז העשייה.

<שלמה מור יוסף: הוא מרכז השיח והוא לא מרכז העשייה.

<שלמה מור יוסף: ביטוח לאומי משלם כל שנה שבעים מיליארד שקלים לחשבונות הבנק.

חיים כץ: הדיון הוא לא על מה שהוא משלם אלא הוא על מה שהוא לא משלם.

<שלמה מור יוסף: נגיע לזה.

חיים כץ: הדיון הוא על אותם נכים שצריכים ללכת לחברות.

<שלמה מור יוסף: אני אגיע לזה.

<שלמה מור יוסף: אני יודע מה מטרת הדיון ואני לא אאריך.

חיים כץ: קח את הזמן.

חיים כץ: יש לנו זמן.

<שלמה מור יוסף: אנחנו משלמים 17-18 מיליארד שקלים על נכויות מכל הסוגים, מאיבה ועד ילד נכה.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מטפלים כל שנה ב-130 אלף פונים לוועדות רפואיות.

<שלמה מור יוסף: אלה ההיקפים.

<שלמה מור יוסף: בהיקפים האלה 130 אלף פונים כל שנה לוועדות הרפואיות.

יעקב ליצמן: כמה ועדות רפואיות יש לכם?

<שלמה מור יוסף: כל אחד בא בסדר גודל של בין פעמיים לפעמיים וחצי.

<שלמה מור יוסף: סך הכול יש לנו כ-300 אלף ועדות רפואיות בשנה.

יעקב ליצמן: כמה ועדות אתה עושה?

יעקב ליצמן: יש ועדה קבועה?

יעקב ליצמן: אנשים קבועים?

<שלמה מור יוסף: יש 300 אלף דיונים.

אורלי לוי אבקסיס: דיונים.

אורלי לוי אבקסיס: לא ועדות.

חיים כץ: 130 אלף אנשים באים במשך השנה לוועדות.

חיים כץ: 2.3 לבן אדם.

יעקב ליצמן: יש ועדות קבועות?

יעקב ליצמן: אנשים קבועים בוועדה?

<שלמה מור יוסף: יש ועדות בכל רחבי הארץ.

<שלמה מור יוסף: בכל סניף, ויש 23 סניפים, יש ועדות שמתקיימות.

<שלמה מור יוסף: זאת לא ועדה אחת.

יעקב ליצמן: אני שואל כמה ועדות יש לכם.

יעקב ליצמן: אני רוצה לראות אם המספר מספק.

חיים כץ: הוא לא מספק.

<שלמה מור יוסף: אני יכול להגיד לך שמשך זמן הטיפול בתביעה מהרגע שהיא מתקבלת עד שיש החלטה של המוסד לביטוח לאומי, בנכות כללית היא בסביבות שמונים ימים ובנכות מעבודה הוא בסביבות 120 ימים בממוצע.

<שלמה מור יוסף: זה נותן כמה פונים, זה נותן את השירות שאנחנו נותנים וזה נותן את התשובות.

<שלמה מור יוסף: מה עושה הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: דבר ראשון, הנושא של מיצוי זכויות – וכאן מדברים על מיצוי זכויות – הוא יעד ארגוני מרכזי של הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: לא רק הנושא הזה.

<שלמה מור יוסף: בתחום הוועדות הרפואיות באופן ספציפי, מה שנעשה בארבע השנים האחרונות, קודם כל, תתפלאו לדעת, לא היה אגף לוועדות רפואיות בביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: הוקם אגף לוועדות רפואיות שמרכז את כל הפעילות ויושבת כאן גברת ירונה שלום שהיא זאת שהקימה את האגף והיא זאת שמנהלת אותו.

<שלמה מור יוסף: כל מי שמעורב כאן

<שלמה מור יוסף: מכיר אותה ויש לו קשר ישיר אליה ביום יום.

<שלמה מור יוסף: עשינו רה-ארגון של הלשכה הרפואית.

<שלמה מור יוסף: עדכנו את ספר הליקויים.

<שלמה מור יוסף: אנחנו עושים הכשרות חובה לרופאים.

<שלמה מור יוסף: חובה, זה בגלל חברי הכנסת שאמרו שהרופאים חייבים לעבור הכשרות תקופתיות.

<שלמה מור יוסף: אנחנו עושים את זה באוניברסיטת תל אביב, בקריית אונו, באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת באר שבע.

<שלמה מור יוסף: אלה הכשרות לרופאים.

<שלמה מור יוסף: יש מרכז שנקרא מסר שהוא מרכז סימולציה רפואית.

<שלמה מור יוסף: אנחנו עכשיו מעבירים את הרופאים שלנו את מסר כדי שייכנסו שם לצורת העבודה, להתייחסות למבוטח, לכל מה שצריך לעשות בביטוח לאומי ביחסים בין רופא לחולים.

<שלמה מור יוסף: אני עכשיו נמצא בתהליך – וגם יושב ראש הוועדה מעורב בזה – של הוצאת ועדות ערר מהמוסד לביטוח לאומי כדי שוועדות הערר יהיו מנותקות מאתנו והדיון יהיה במקום אחר.

<שלמה מור יוסף: זה לא עובר חלק.

<שלמה מור יוסף: יש לנו עניין עם ארגוני עובדים, אנחנו במשא ומתן, אנחנו בבית הדין אבל זאת פעילות שאנחנו עושים.

מיקי רוזנטל: מזכירי הוועדות.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: זאת הפרנסה שלהם.

<שלמה מור יוסף: אני מציין את התהליכים.

<שלמה מור יוסף: אנחנו חיים בעולם שיש בו אינטרסים משותפים.

<שלמה מור יוסף: אנחנו נמצאים בקשר שוטף עם כל ארגוני הנכים.

<שלמה מור יוסף: אני רוצה לומר משהו מאוד חשוב.

<שלמה מור יוסף: רוב האנשים שבאים לוועדות הרפואיות הם לא נכים.

<שלמה מור יוסף: לתפיסה שלנו נכים הם או עם נכות פיזית או עם נכות חושית.

<שלמה מור יוסף: בתפיסה האזרחית הכללית.

<שלמה מור יוסף: רוב האנשים שבאים אלינו הם חולים.

<שלמה מור יוסף: יש להם מחלות מסוגים שונים ובצורות שונות, וכשהם נכנסים אלינו והם יוצאים מאתנו, אף אחד לא יודע שהם נכים.

<שלמה מור יוסף: יש נכי נפש, יש חולים ויש נכויות פיזיות שחלקם מיוצגים באופן שוטף בכנסת ומייצגים גם אחרים.

<שלמה מור יוסף: רוב האנשים הם אנשים עצמאיים שיודעים לדאוג לעצמם ולא אנשים שהם אוכלוסייה חלשה ביותר.

<שלמה מור יוסף: זאת אוכלוסייה חלשה כי מי שחולה, הוא יותר חלש ממי שבריא, בוודאי.

קארין אלהרר: אומרים נכים כי כך כתוב בחוק הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: אני יודע אבל אני אומר מה ההבדל כדי שהתדמית תהיה יותר ברורה.

<שלמה מור יוסף: אנחנו לא הסתפקנו בזה.

<שלמה מור יוסף: כפי שאמר יושב ראש הוועדה, הביטוח הלאומי הוא לא מושלם ואני לא מכיר הרבה משרדים, לא פרטיים ולא ממשלתיים, שהם מושלמים.

<שלמה מור יוסף: לכל מקום שלא מושלם, ברווח של, תקראו לזה חוסר היעילות, נכנסים גורמים פרטיים.

<שלמה מור יוסף: זה בבריאות, זה בחינוך וזה ברווחה.

<שלמה מור יוסף: התפקיד שלנו הוא לצמצם את הפער הזה כמה שיותר.

<שלמה מור יוסף: אבל כל זמן שקיים פער, יש עורכי דין, יש חברות למימוש זכויות ויש להם זכות קיום.

<שלמה מור יוסף: אני לא מערער על זכות הקיום של האזרח להיעזר בחברות או בעורכי דין שיעזרו לו למצות את הזכויות שלו.

אורלי לוי אבקסיס: בוועדת אלאלוף אמרתם שיש יתרה של ארבעה מיליארד שקלים עקב אי מיצוי זכויות.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא יהיה תלוש לחשוב שאולי ביניהם נמצאים אותם נכים שלא מצליחים לממש את הזכויות שלהם.

<שלמה מור יוסף: אני אמרתי?

<שלמה מור יוסף: מה שנאמר בוועדת אלאלוף היה קשור לאבטחת הכנסה אבל זה לא משנה.

<שלמה מור יוסף: אי מיצוי זכויות, ברגע שיש זכויות – יש אי מיצוי זכויות.

<שלמה מור יוסף: כמובן שבקצבת ילדים ובקצבת זקנה אי המיצוי נמוך, אבל באבטחת הכנסה ובנכות אי המיצוי יותר גבוה.

<שלמה מור יוסף: זה ברור.

<שלמה מור יוסף: היכן שאתה צריך לבוא ולמלא טפסים, להציג את עצמך ושיהיה שיקול דעת למערכת, מיצוי הזכויות הוא יותר מסובך, הוא יותר מפחיד והוא פחות מלא.

<שלמה מור יוסף: היכן שזה אוטומטי, המיצוי יותר גבוה.

אורלי לוי אבקסיס: אתם יודעים מתי הנכה מגיע עם ייצוג של חברה או עורך דין ומתי לא?

אורלי לוי אבקסיס: ומתי הוא זוכה להכרה ומתי לא?

אורלי לוי אבקסיס: יש לכם לוח כזה?

<שלמה מור יוסף: יש לנו פילוח אם אתה בא עם מלווה או בלי מלווה.

<שלמה מור יוסף: מי סוג המלווה, אנחנו פחות יודעים.

חיים כץ: זאת אומרת, אני יכול לבוא עם מי שאני רוצה.

קארין אלהרר: לפי החוק, מותר לך ידיד קרוב.

חיים כץ: ידיד קרוב יכול להיות גם רופא.

<שלמה מור יוסף: קוראים לזה ידיד קרוב.

<שלמה מור יוסף: אפשר לבוא עם ידיד קרוב ואנשים עושים זאת.

אורלי לוי אבקסיס: האם אנחנו יכולים לדעת מתי למשל הנכים שמגיעים עם ליווי או עם איזושהי הדרכה, לגבי כמה מהם מתקבלת התביעה, לעומת אלה שבאים לבד?

מיקי רוזנטל: אין נתון כזה.

מיקי רוזנטל: לצערנו אין.

מיקי רוזנטל: הלוואי שהיה כי אז היה לנו קל מאוד.

מיקי רוזנטל: בחוק שאנחנו עומדים לחוקק, יש חובה כדי שנדע.

<שלמה מור יוסף: כדי להקטין את הפער בין הזכות לבין המיצוי, בשנתיים האחרונות הקמנו שירות כזה שנקרא יד מכוונת.

<שלמה מור יוסף: הקמנו אותו באזור חיפה והוא פועל שנתיים.

<שלמה מור יוסף: בשבוע-שבועיים האחרונים סיימנו מכרז ליד מכוונת בבאר-שבע ואחרי כן נפתח עוד שניים במרכז הארץ.

<שלמה מור יוסף: מרכזים למיצוי זכויות ללא תשלום במימון הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: אנשים באים, מביאים את החומר הרפואי, מסדרים להם אותו, אומרים להם מה הם צריכים להביא.

<שלמה מור יוסף: יושבים שם רופאים ולא עורכי דין, הם רואים איזה בדיקות ומסדרים להם את התיק.

אורלי לוי אבקסיס: כמה אנשים הם ראו במהלך השנה?

<ירונה שלום: כאלפיים.

אורלי לוי אבקסיס: מתוך 300 אלף.

<ירונה שלום: זה פיילוט.

אורלי לוי אבקסיס: כמה מהם קיבלו קצבה?

אורלי לוי אבקסיס: אם זה פיילוט, אתם צריכים לדעת.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מנסים לתת לאנשים את השירות בלי שאנחנו עוקבים אחריהם.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מרחיקים אותם מביטוח לאומי כמה שיותר.

<שלמה מור יוסף: אפילו שאנחנו מממנים את זה, אנשים חושבים שאנחנו אומרים לחברה הזאת שתאמר לפונים דברים לא נכונים.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מרחיקים את עצמנו כמה שאפשר כי זאת התדמית ואתה אני לא יכול להתווכח.

יעקב ליצמן: לגבי באר-שבע.

יעקב ליצמן: הרופאים מקבלים הדרכה.

<שלמה מור יוסף: כן.

יעקב ליצמן: איזה סוג הדרכה הם מקבלים?

יעקב ליצמן: האם בתוך ההדרכה יש גם הנחיות?

אילן גילאון: השאלה אם הם מקבלים בונוסים.

<שלמה מור יוסף: אני מקבל את כל זה.

<שלמה מור יוסף: אני פחות רגיש מחברת הכנסת לוי, כך שאני אפילו לא נעלב.

אורלי לוי אבקסיס: סליחה.

אורלי לוי אבקסיס: האמירות האלה נכונות לשנות ה-80 וה-70 המאוחרות.

אורלי לוי אבקסיס: יש לי כבוד גדול מאוד אליך.

<שלמה מור יוסף: אמרתי שהוא לא מעליב אותי.

אורלי לוי אבקסיס: אמרת שאתה לא רגיש כמו חברת הכנסת אורלי לוי.

מיקי רוזנטל: אבל מעליב, כן.

אורלי לוי אבקסיס: מעליב ומשפחת לוי לא הולך ביחד.

אורלי לוי אבקסיס: לא בדור הזה.

חיים כץ: אורלי, אני אגיד מה שאת רצית להגיד.

חיים כץ: אמרה אורלי שהיא מכירה בכך שבוועדות הרפואיות ראשי הצוותים מהביטוח הלאומי מקבלים כל מיני תפוקות ושכר עידוד לפי תוצאות.

חיים כץ: זה מה שאמרו אילן ואורלי.

חיים כץ: יכול להיות דבר כזה?

אילן גילאון: לא בישראל.

חיים כץ: בחיפה.

<שלמה מור יוסף: אני אגיד את העובדות כמו שאני יודע אותן.

<שלמה מור יוסף: רופאי המוסד לביטוח לאומי שיושבים בוועדות, הם רופאים בכירים של מדינת ישראל.

<שלמה מור יוסף: אין לנו שם מתמחים, אין לנו רופאים צעירים ואין לנו רופאים שאינם מומחים.

<שלמה מור יוסף: הרופאים שלנו הם המלאכים בלבן בבוקר.

חיים כץ: למה הם צריכים לשבת בוועדות ולא באסותא?

חיים כץ: אם אלה מיטב הרופאים, למה הם לא באסותא?

<שלמה מור יוסף: הרופאים שלנו הם הרופאים המלאכים בלבן בשעות הבוקר והמתעללים של הביטוח הלאומי בשעות אחר הצהרים.

<שלמה מור יוסף: הם אותם רופאים.

<שלמה מור יוסף: כל מה שהם עשו זה לשים את החלוק הלבן בחדר שלהם, נכנסו לרכב, באו לביטוח לאומי והופ, הכול התהפך.

<שלמה מור יוסף: הרופאים האלה עוברים אצלנו הכשרה.

<שלמה מור יוסף: הרופאים האלה מתוגמלים לפי ועדה.

<שלמה מור יוסף: לא מה יצא בוועדה, ואני לא יודע מה יצא בוועדה ולא איך יצא בוועדה.

<שלמה מור יוסף: מזכירי הוועדות, עובדי הביטוח הלאומי, מתוגמלים לפי ועדה.

<שלמה מור יוסף: לא קשור לתוצאות ולא קשור להנחיות.

אורלי לוי אבקסיס: אתם יודעים מתי הם אישרו ומתי לא?

<שלמה מור יוסף: לא.

<שלמה מור יוסף: אני לא יודע.

אורלי לוי אבקסיס: אתה לא, אבל אולי מישהו אחר.

<שלמה מור יוסף: אין לנו שום מנגנון שעוקב אחרי ההחלטות לפי רופאים או לפי ועדות או לפי סניפים.

<שלמה מור יוסף: כל ההנחיות שהם מקבלים, זה את ספר הליקויים והדרכה איך משתמשים בספר הליקויים.

<שלמה מור יוסף: מכאן זאת ועדה סוברנית להחליט מה שהיא רוצה.

<שלמה מור יוסף: אין שום הנחיות של הביטוח הלאומי שיהיו יותר נחמדים או פחות נחמדים.

<שלמה מור יוסף: אני רק מזכיר לכם שבעלי המניות של הביטוח הלאומי הם אזרחי מדינת ישראל.

<שלמה מור יוסף: זאת אומרת, אין כאן איזו קופה ששומרת לעצמה.

<שלמה מור יוסף: מעבר לזה, אתם יכולים להגיד שאולי יש איזה אינסנטיב מוסדי, שאם אני לא משלם, אני יכול לקנות עוד ציוד ואני יכול לבנות עוד בניין.

חיים כץ: או להעביר לאוצר.

יעקב ליצמן: האוצר לוקח.

אורלי לוי אבקסיס: הוא לוקח מכספי האבטלה והילדים.

אורלי לוי אבקסיס: רק מהמאזן האקטוארי הוא לא לוקח.

אורלי לוי אבקסיס: בעוד עשרים שנים תהיה ממשלה אחרת ומישהו אחר יסתבך עם זה.

אילן גילאון: אולי באמת השאלה צריכה להיות לאוצר ולא אליו.

<שלמה מור יוסף: בסך הכול, אם האזרח מקבל, הוא מקבל, ואם הוא לא מקבל, הוא לא מקבל.

<שלמה מור יוסף: עם זה שהוא לא קיבל, אין לי מה לעשות עם הכסף הזה.

<שלמה מור יוסף: לכן אין שום אינסנטיב בתוך המערכת לא לתת לו או כן לתת לו.

אורלי לוי אבקסיס: מה שאתה אומר, זה דבר אחר.

אורלי לוי אבקסיס: אם אתה אומר שאם הוא מקבל או לא מקבל, אין לך מה לעשות עם הכסף, אתה אומר שיש לך מכסה מסוימת של כסף.

<שלמה מור יוסף: לא.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שאם פחות נכים מקבלים, נשאר לך עודף כסף.

<שלמה מור יוסף: אין לי עודף.

אורלי לוי אבקסיס: השאלה שלי היא אחרת.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא איזה סכום שמראש קובעים לך שעכשיו הוא מיועד לנכות.

אורלי לוי אבקסיס: לגמרי.

אורלי לוי אבקסיס: יש לנו טלפתיה מצוינת.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מפתחים את הפעילות הזאת בשיתוף מכון ברוקדייל.

<שלמה מור יוסף: אני אעביר את המחקר הזה בצורה מסודרת.

חיים כץ: אני לא יודע למי תעביר אותו.

חיים כץ: באמת, אתם לא יודעים אחוזי הצלחה?

<קריאה: יש להם.

<שלמה מור יוסף: ירונה, מה את יודעת מהפיילוט?

אילן גילאון: אחוזי הצלחה למי?

מיקי רוזנטל: בחיפה.

חיים כץ: השאלה היא כמה מתוך 2,500 לא היו צריכים לפנות לגופים אחרים ואמרו מרוצה אני מהשירות של הביטוח הלאומי.

אילן גילאון: השאלה היא אחוזי הצלחה למי.

חיים כץ: לאנשים שמגיע להם לקבל ולא מקבלים.

מיקי רוזנטל: יש גם כאלה שהולכים לזכותי וגם הם בסוף לא מקבלים.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: אבל כאן אני שואל לגבי הפיילוט.

יעקב ליצמן: כמה אחוזים מאלה שדוחה הביטוח הלאומי, הארגונים מביאים?

חיים כץ: זאת שאלה אחרת.

<ירונה שלום: באופן כללי באחת המטרות, לא בדקנו אותה, אחוזי הצלחה.

<ירונה שלום: אנחנו בדקנו את האחוזים של כמה מגיעים מוכנים לוועדה וכמה אנשים מרוצים מההגעה שלהם כמוכנים לוועדה.

<ירונה שלום: בשמונים אחוזים מהמקרים אנשים מדווחים – במחקר לא שלנו, של ברוקדייל – שהם הגיעו מוכנים לוועדה, שעזרו להם, שהכינו להם את התיק הרפואי, שזאת הייתה המטרה הבסיסית.

חיים כץ: עם התיק הזה הם הלכו לביטוח הלאומי.

<ירונה שלום: כן.

חיים כץ: וקיבלו תוצאה ממנה הם מרוצים?

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: הכינו להם את התיק.

<ירונה שלום: מרוצים, אף פעם לא מרוצים.

<ירונה שלום: אם קיבלת ארבעים אחוזים, אתה חושב שאתה יכול לקבל חמישים אחוזים.

חיים כץ: כמה זמן את עובדת בנושא?

<ירונה שלום: שלוש וחצי שנים.

חיים כץ: רק בנושא הזה?

<ירונה שלום: כן.

חיים כץ: שמעת מה שאל חבר הכנסת ליצמן?

חיים כץ: הוא שאל כמה אנשים שבאים לביטוח הלאומי, מקבלים תשובה שלילית, הולכים לארגונים האלה ומקבלים תשובה חיובית.

<ירונה שלום: אין לי את הנתונים.

<קריאה: הם לא יודעים.

חיים כץ: את לא שואלת כל אחד?

<ירונה שלום: אני לא יכולה לדעת.

חיים כץ: אתה יודע?

<יניב גוזלן: את זה אני בוודאי לא יודע.

<יניב גוזלן: אני רק יודע דבר אחד, שוועדת אלאלוף - - -

יעקב ליצמן: רגע.

יעקב ליצמן: למה אתה לא יודע?

<יניב גוזלן: אצלי אני יודע.

<יניב גוזלן: אצלי שבעים אחוזי הצלחה.

<יניב גוזלן: ועדת אלאלוף המליצה להקים מרכזי סיוע בעלות הקמה של 73 מיליון שקלים ובעלות אחזקה שנתית של 65 מיליון שקלים.

<יניב גוזלן: בגלל המלחמה לקח האוצר 1.9 מיליארד שקלים ועכשיו החזיר את זה לתקציב.

<יניב גוזלן: ועדת אלאלוף הקצתה 73 מיליון שקלים להקמת מרכזי סיוע.

<יניב גוזלן: עלות אחזקתם של המרכזים היא 65 מיליון שקלים.

חיים כץ: בא אליך לקוח.

חיים כץ: אתה שואל אותו אם הוא היה בביטוח הלאומי?

<יניב גוזלן: בטח.

<יניב גוזלן: בוודאי.

<יניב גוזלן: אנחנו מצליחים בשבעים אחוזים גם אצל מי שנכשלו בוועדה של הביטוח הלאומי.

חיים כץ: מה שיעור ההצלחה רק אצל אלה שנכשלו בביטוח הלאומי?

<יניב גוזלן: שבעים אחוזים.

<יניב גוזלן: אנחנו מצליחים בוועדה ראשונה באותם אחוזים כמו בוועדה שנייה, שבעים אחוזים.

אורלי לוי אבקסיס: אתה מבין למה אני מפחדת?

חיים כץ: אני לא מפחד מכלום.

חיים כץ: כבר ביטלו את הכיסא החשמלי במדינת ישראל.

חיים כץ: אתה מבין את האני מאשים?

<שלמה מור יוסף: לא.

<שלמה מור יוסף: הוא אומר, אז אמר.

<יניב גוזלן: יש לי עוד נתון.

<יניב גוזלן: יש לי נתון מדוח הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: אני לא אתייחס לאחוזים.

<שלמה מור יוסף: אמרתי את זה בתחילת דבריי ואני חוזר על זה.

<שלמה מור יוסף: לאזרח מגיע שתהיה לו עוד אפשרות להיות מיוצג ולא רק על ידי עובדי הביטוח הלאומי.

<שלמה מור יוסף: אני לא אמרתי שיש כאן רק הצלחות שלנו.

אורלי לוי אבקסיס: כמה בסך הכול מצליחים בעררים?

אורלי לוי אבקסיס: בסך הכול כמה מצליחים בכלל?

חיים כץ: הוא לא יודע.

<ירונה שלום: בנכות כללית מגישים 18 אחוזים עררים, מתוכם שליש – ללא קשר אם זה עם מייצג או בלי מייצג – בדרך כלל זוכים.

<ירונה שלום: לא מורידים בעררים כי אפשר להוריד כי אם המבוטח ערער, אין אפשרות להוריד אלא רק להעלות.

<ירונה שלום: בנפגעי עבודה, ארבעים אחוזים מגישים ערר ומתוכם ארבעים אחוזים זוכים כאשר הרמות הן שונות, וזה ללא קשר אם יש ייצוג או אין ייצוג.

<ירונה שלום: זה נתון כללי.

<ירונה שלום: בעררים בדרך כלל אנשים מקבלים.

אורלי לוי אבקסיס: למה הם צריכים לערער כדי לקבל?

<ירונה שלום: אם את רוצה, אני אסביר.

חיים כץ: לא.

חיים כץ: תגיד את משפט הסיום שלך.

<שלמה מור יוסף: התבקשתי לקצר ולכן אני אומר שני דברים נוספים.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מנסים לקצר את התהליכים ולהפוך אותם ליותר יעילים כמה שיותר.

<שלמה מור יוסף: אנחנו היום מקבלים בנפגעי עבודה את כל סיכומי המחלה ישירות מקופות החולים, מקבלים אותם אלקטרונית ישירות אלינו כך שיש לנו אותם.

<שלמה מור יוסף: אנחנו פיתחנו מסלול ירוק לחולים קשים ולחולי סרטן.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מציבים עמדות והתחלנו בשני בתי חולים, בתל השומר ובבית חולים מאיר, של נוכחות שלנו בה אנחנו ניגשים לחולים במחלקות הספציפיות כדי להגיד להם שיש להם זכויות, מה הזכויות ובמידת האפשר להתחיל למצות את הזכויות שלהם כבר בבתי החולים.

<שלמה מור יוסף: בחודש האחרון הפעלנו אפשרות להגיש תביעת נכות באינטרנט.

<שלמה מור יוסף: צמצמנו את הטופס לטופס פחות מסובך.

<שלמה מור יוסף: את הטופס אפשר להגיש באינטרנט.

<שלמה מור יוסף: הוא יכול מהבית להגיש תביעת נכות.

<שלמה מור יוסף: זה בחודש האחרון.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מנסים לרכז ועדות ליום אחד.

<שלמה מור יוסף: אנחנו עושים סקרים.

<שלמה מור יוסף: אנחנו משנים את תוכנת המחשוב שלנו.

<שלמה מור יוסף: עשינו שולחנות עגולים והיו חברי כנסת שהשתתפו בהם עם הציבור כאשר גם גברת לבנת פורן הייתה שם.

<שלמה מור יוסף: אנחנו מנסים לשמוע מה הציבור רוצה, מה כואב לציבור ואיך אנחנו ננסה להשתפר.

<שלמה מור יוסף: בסך הכול יש כאן עשייה גדולה מאוד.

<שלמה מור יוסף: היא לא מושלמת אבל היא עשייה גדולה שכל שנה משתבחת.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: המתכונת הולכת להיות כלהלן.

חיים כץ: רק חברי הכנסת נשארים כאן וכולם יוצאים.

חיים כץ: אנחנו ניפגש כאן בשעה 17:15.

חיים כץ: נשארים כאן רק חברי הכנסת ולא אף אחד אחר.

חיים כץ: ערב טוב.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: עדיין יום רביעי בשבוע, ה-3 בדצמבר 2014.

חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק ביטוח לאומי (תיקון מס' 159) (הגבלת תשלום בעד טיפול בתביעה), התשע"ד-2014.

חיים כץ: אנחנו עוברים להקראת החוק ולא מדברים על כסף ולא על אחוזים.

חיים כץ: אנחנו עוברים על הניסוחים ואחר כך אני אומר לכם את סכומי הכסף.

חיים כץ: אנחנו לא באים להתווכח.

חיים כץ: אנחנו חושבים שעשינו עבודה הוגנת וישרה.

חיים כץ: לא אנחנו נצא מרוצים וכנראה שגם אתם לא תצאו מרוצים, אבל עשינו משהו.

יעקב מרגי: אבל האזרח יהיה מרוצה?

חיים כץ: האזרח יהיה מרוצה והם יעבדו.

חיים כץ: בכל מה שהם אומרים, הם יעבדו.

<נעה בן שבת: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' .....), התשע"ה-2014 הוספת סימן ב'1 בפרק י"ד בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 315 יבוא:

"סימן ב'1: 315.

"סימן ב'1: הגדרות – סימן ב'1 בסימן זה – "גמלה" – גמלה לפי פרקים ה', ט' או י"ג, לפי הסכם בדבר גמלת ניידות או הסכם בדבר מתן הלוואות לרכישת רכב למוגבלים בניידות, שנערך לפי סעיף 9 (בסעיף זה – הסכם הניידות) לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, או לפי חוק פיצוי לנפגעי פוליו.

"סימן ב'1: "דמי הגשת תביעה" – סכום שאינו עולה על הסכום המזערי שרשאי לגבות מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה בעד הגשת התביעה.

אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי פרק ה'.

אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים, ועדה לעררים וועדה לעררים לשירותים מיוחדים או ועדה לעררים לילד נכה, לפי פרק ט'.

אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי הסכם הניידות.

אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי סעיף 9 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.

אחת מאלה: ועדה רפואית לעררים לפי סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.

אחד מאלה: רופא או ועדה רפואית לפי פרק ה', או הרשות לעניין תקנות 15, 17 ו-18א לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), התשט"ז-1956.

אחד מאלה: רופא מוסמך כמשמעותו בסעיף 208, או פקיד תביעות לעניין קביעת דרגת אי כושר להשתכר לפי סעיפים 209 ו-210.

אחד מאלה: ועדה רפואית לפי הסכם הניידות.

אחד מאלה: ועדה רפואית לפי סעיף 9 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.

אחד מאלה: רופא מוסמך לפי סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.

אחד מאלה: "חוות דעת מקצועית" – כל אחד מהמפורטות להלן, שניתנו בעניין שבתחום המקצוע וההתמחות ובאופן המקובל באותו מקצוע: חוות דעת מומחה שניתנה בידי רופא מומחה לפי פקודת הרופאים (נוסח חדש), התשל"ז-1976, בתחום התמחותו, או תעודת רופא שניתנה בידי רופא כאמור.

אחד מאלה: לעניין זה, "חוות דעת מומחה" ו"תעודת רופא" – כמשמעותו בפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א-1971.

אחד מאלה: חוות דעת של רואה חשבון, יועץ מס, פסיכולוג מומחה בפסיכולוגיה קלינית או בעל מקצוע אחר שקבע השר.

אחד מאלה: "חוק לפיצוי נפגעי גזזת" – חוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ"ד-1994.

אחד מאלה: "חוק לפיצוי לנפגעי פוליו" – חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס"ז-2007.

אחד מאלה: ייצוג אדם בפני המוסד לפי סעיף 386, בפני ועדה רפואית או ועדת עררים או בפני בית הדין לעבודה בהליכים לפי סעיפים 10, 123 (לרבות כפי שהוחל מכוח סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו) או 213, או לפי סעיף 14(ב) לחוק לפיצוי נפגעי גזזת.

אחד מאלה: סיוע אחר בהגשת תביעה והקשור בה או הנובע ממנה.

אחד מאלה: "סכום מזערי" – סך של - נדבר על זה אחר כך - שקלים חדשים מעודכן לפי הוראות סעיף 315ט(ב).

לפי העניין: נחזור אחר כך להגדרה אחר כך, עת נדבר עליה.

חיים כץ: תקריאי את המספרים ואחר כך נדבר עליה.

<נעה בן שבת: לפי ההצעה של רואה החשבון וחוות הדעת שלו.

חיים כץ: אין לו הצעה.

חיים כץ: הוא לא מציע כלום.

חיים כץ: הוא סיים את עבודתו.

<נעה בן שבת: אני מציעה שנחזור אחר כך להגדרה הזאת כי אני לא יודעת איך זה בנוי ולפי מה.

חיים כץ: את יכולה להקריא בלי מספר האחוזים.

<נעה בן שבת: בעד טיפול בתביעה - ....

<נעה בן שבת: אחוזים.

<נעה בן שבת: הוא הציע שזה יכלול גם הופעה בוועדה רפואית או בוועדת עררים.

<נעה בן שבת: בעד טיפול בתביעה הכולל ייצוג בוועדת עררים והופעה בהן - ....

<נעה בן שבת: אחוזים.

<נעה בן שבת: בעד טיפול בתביעה שהוא ייצוג בפני בית הדין לעבודה בהליכים לפי סעיפים 10, 123 (לרבות כפי שהוחל מכוח סעיף 7 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו) או 213, או לפי סעיף 14(ב) לחוק לפיצוי נפגעי גזזת - ...

<נעה בן שבת: אחוזים.

<נעה בן שבת: "תביעה" – תביעה לגמלה.

<גלעד מרקמן: אדוני, שאלה.

<גלעד מרקמן: קוראים את כל החוק ואחר כך מעירים את ההערות?

חיים כץ: אם יש לך הערות לגבי מה שנאמר כאן עד עכשיו, בלי הכניסה לכספים, אתה יכול להעיר.

<גלעד מרקמן: כן.

<גלעד מרקמן: יש לי כמה הערות.

<גלעד מרקמן: אני מתחיל בהגדרת גמלה שמופיעה כמה פעמים.

<גלעד מרקמן: אנחנו מציעים להוריד בהצעת גמלה לפי פרקים ה', להוריד את פרק ה', וגם ועדות עררים.

<נעה בן שבת: מה שמבקש עורך דין מלקמן זה להוציא את כל נושא נכות מעבודה מהצעת החוק.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, לא להטיל את ההגבלה.

<גלעד מרקמן: אני יכול להסביר במשפט אחד.

<גלעד מרקמן: מטרת החוק כפי שמופיעה בהצעת החוק היא להגן על קצבאות הקיום של אותם נכים מסכנים שצריכים את הכסף בשביל מחיה ובשביל תרופות.

<גלעד מרקמן: נכות מעבודה היא איננה קצבת קיום.

<גלעד מרקמן: נכות מעבודה ניתנת גם לאנשים אחרי שחוזרים לעבודה ומרוויחים אפילו יותר כספי מכפי שהרוויחו קודם לכן.

חיים כץ: למה?

<גלעד מרקמן: אדם שנפצע וקיבל נניח עשרה אחוזי נכות בגלל שהמרפק שלו עכשיו לא נסגר ונפתח כמו שצריך, מקבל עשרה אחוזי נכות.

חיים כץ: כמה שווים עשרה אחוזי נכות?

<גלעד מרקמן: תלוי במשכורתו.

<גלעד מרקמן: אם משכורתו 8,000 שקלים, הוא יקבל 12 אלף שקלים.

<גלעד מרקמן: בערך שלוש כפול שתיים כפול שכר ברוטו.

חיים כץ: כמה יעלו לו הוצאות רפואיות?

<גלעד מרקמן: שום דבר.

חיים כץ: לא פיזיותרפיה ולא כלום.

<גלעד מרקמן: שום דבר.

<גלעד מרקמן: אדוני, זה ממומן על ידי ביטוח לאומי, בחוק הביטוח הלאומי, נכות מעבודה.

<גלעד מרקמן: לכן זה לא צריך לעלות לו שקל.

<גלעד מרקמן: לכן אנחנו חושבים שסביר להניח שנכות מעבודה היא בעצם פוליסת ביטוח תאונות אישיות.

<גלעד מרקמן: לכן אנחנו חושבים שבנקודה הזאת, גם כאשר אנחנו מדברים בקצבאות אחרות, לא קצבאות קיום, זה לא צריך להיות חלק.

חיים כץ: מה אמר המחוקק?

מיקי רוזנטל: לא מקבלים את זה.

חיים כץ: לא מקבלים את הטיעון שלך.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: יש לך עוד הערה?

<נעה בן שבת: אני מבינה שהסיבה היא שאנחנו מדברים כאן על גמלה שמשלם המוסד לביטוח לאומי גם אם היא לא גמלת קיום, כמו שאתה קורא לה, והמטרה היא להגן על הגמלה הזאת.

<נעה בן שבת: אותה מטרה קיימת גם לגבי נכה עבודה.

<נעה בן שבת: היא צריכה להגיע ליעדה.

חיים כץ: אמר המחוקק שהוא נבחר לכנסת ונתנו לו את הזכות לחוקק חוקים.

חיים כץ: הוא ישב וחשב ואמר איך הוא הולך לעזור לאוכלוסיות במדינת ישראל וכך הוא רואה את החוק הזה.

חיים כץ: אני מקבל את מה שהוא מבקש.

חיים כץ: אני מקווה ששאר החברים יקבלו את זה בהצבעה.

<נעה בן שבת: זה עומד תחת אותה תכלית של הגנה על הגמלה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: נגמר.

חיים כץ: חבל על הזמן.

<שמאי שזירי: דיברתי על זה בישיבה הקודמת.

חיים כץ: אני לא זוכר שקיבלת רשות דיבור.

חיים כץ: מהבוקר אתה יושב כאן ואני רוצה שתמשיך לשבת עד הסוף.

חיים כץ: אל תתפרץ.

<שמעון אסרף: אם תחליטו שלא, זה גם טוב.

חיים כץ: לא קיבלת רשות דיבור.

<שמעון אסרף: אני מבקש את רשות הדיבור.

<שמעון אסרף: למה אנחנו מבקשים להחיל לגבי נפגעי עבודה.

<שמעון אסרף: ברוב המקרים זאת לא גמלה אלא מענק חד פעמי.

<שמעון אסרף: זאת לא גמלה קבועה כמו בשאר הנכויות.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: התייחסנו לזה.

<איילת גולומב: מייצגת את המרכז למימוש זכויות, לבנת פורן.

<איילת גולומב: ההגדרה של שיעור מרבי - אני עוד לא מדברת עלה מספרים – מדברת על שתיים או שלוש מדרגות כאשר המדרגה השנייה או השנייה והשלישית מתייחסת לייצוג בוועדות של עורכי דין.

<איילת גולומב: אנחנו חושבים שנכון להפריד באופן אחר בין שתי מדרגות והנתונים שהביא רואה חשבון מלול מדברים על הבחנה בין הוצאות.

<איילת גולומב: רואה חשבון מלול הראה שכאשר משקיעים יותר בתיק בפן הרפואי, הגמלה עולה ולא ביחס של אחד לאחד.

<איילת גולומב: השקעה רבה מאוד, גורמת לגמלה יותר גבוהה בעשרות אחוזים.

<נעה בן שבת: הוא לא הראה את זה בחוות הדעת.

<נעה בן שבת: אין שום דבר בחוות הדעת שאומר שהשקעה יותר גדולה מביאה לגמלה יותר גבוהה.

<איילת גולומב: אני אומר שתי עובדות קצרות.

<איילת גולומב: העובדה הראשונה היא שההוצאות בחברה - - -

חיים כץ: את מדברת על הניסוח?

אורלי לוי אבקסיס: היא מדברת על חוות דעת רפואית.

<איילת גולומב: בוודאי.

אורלי לוי אבקסיס: היא אומרת שאתה לוקח את זה לרופא פרופסור, הסיכויים שאתה תקבל קצבה יותר גדולה, הם יותר גבוהים.

<איילת גולומב: בעשרות אחוזים.

<איילת גולומב: לא סיכויים אלא זאת כבר עובדה.

אורלי לוי אבקסיס: אבל מי מממן את הרופא הזה?

<קריאה: החברה.

<איילת גולומב: החברה.

<איילת גולומב: היתרון הוא שההוצאות גבוהות בהרבה והרווח מאוד נמוך.

<איילת גולומב: מדובר על רווח של שישה אחוזים וזה נתון שלא אמרנו אותו עד היום והגיע הזמן לומר אותו.

<איילת גולומב: הרווח כרגע הוא שישה אחוזים בביטוח לאומי.

<איילת גולומב: אלה הרווחים המוגזמים, רווח של שישה אחוזים כרגע.

<איילת גולומב: ההוצאות הן מאוד גבוהות וזה בגלל הרבה מאוד גופים שעובדים והגמלה גבוהה בעשרות אחוזים מהממוצע.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אמרת את מה שאמרת.

<איילת גולומב: ההצעה היא רק שתי מדרגות.

<איילת גולומב: מדרגה בסיסית ומדרגה פרופסיונאלית של עורכי הדין ושל רופאים שתהיה מדרגה יותר גבוהה ותאפשר עבודה מקצועית.

<איילת גולומב: אז האנשים שמגיע להם יותר, לא ייפגעו.

<נעה בן שבת: אדוני, הדרישה גם להסדרה של המקצוע עלתה כאן.

<נעה בן שבת: אני מבינה שלא זאת מטרתה של הצעת החוק.

חיים כץ: תודה.

חיים כץ: תמשיכי להקריא.

<נעה בן שבת: 315ב.

<נעה בן שבת: הגבלת תשלום בעד טיפול בתביעה על אף האמור בכל דין או הסכם, לא יידרש אדם לשלם בעד טיפול בתביעה תשלום העולה על השיעור המרבי מתוך חלק הגמלה המפורט בסעיף 315ג(א) או (ב), לפי העניין, בתוספת דמי הגשת תביעה, או על הסכומים האמורים בסעיף 315ד, לפי העניין, והכול בכפוף להוראות סעיפים 315ה עד 315ז.

<נעה בן שבת: שילם אדם בעד טיפל בתביעה סכום העולה על האמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא לתבוע את החזרת הסכום העודף.

<נעה בן שבת: מייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.

את המלים: בעל זיקה למי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר להגשתה, ובכלל זה בעל זיקה לחבר בני אדם שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר להגשתה.

את המלים: לעניין זה -

לרבות אלה: בן משפחה, שותף או עובד של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, בעל תפקיד או נושא משרה אצל מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר הגשתה, מי שנותן שירותים למי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, מי שנותן שירותים באופן תדיר לפי הפנייתו של מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה או שהוא בעל קשרים עסקיים או מקצועיים עם מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה, או חבר בני אדם שנשלט על ידי מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה.

לרבות אלה: אם מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר להגשתה או חבר בני אדם, גם כל אחד מאלה:

בני האדם: בעלות במניה, החזקה בה או זכות להורות על מכירתה.

בני האדם: זכות להצביע באסיפה הכללית של חבר בני האדם, או זכות להורות כיצד להצביע באסיפה כללית.

בני האדם: זכות למנות דירקטור, או זכות למנות בעל תפקיד דומה.

בני האדם: לעניין זה יראו את מי שמינה דירקטור או בעל תפקיד דומה כבעל הזכות למנותו.

בני האדם: זכות למנות מנהל כללי.

בני האדם: זכות להשתתף ברווחי חבר בני האדם.

בני האדם: זכות לחלוק ביתרת נכסי חבר בני האדם לאחר סילוק חובותיו בעת פירוקו.

בני האדם: חבר בני אדם שהרכב בעלי מניותיו או שותפיו, לפי העניין, דומה במהותו להרכב כאמור של המייצג או המסייע, ותחומי פעילותו של חבר בני האדם דומים במהותם לתחומי פעילותו של המייצג או המסייע לפי העניין.

בני האדם: מי שאחראי מטעם המייצג או המסייע כאמור למתן חוות דעת בתביעות.

בני האדם: אם המייצג או המסייע כאמור הוא חבר בני אדם שנשלט שליטה מהותית – חבר בני אדם אחר, שנשלט שליטה מהותית בידי מי ששולט במייצג או במסייע.

בני האדם: "שליטה מהותית" – כהגדרתה בסעיף 2ב לחוק עסקאות גופים ציבוריים, התשל"ו-1976.

בני האדם: נדרשת לנו גם ההגדרה של שליטה, כהגדרתה בחוק הבנקאות (רישוי).

<גלעד מרקמן: שתי הערות קצרות.

<גלעד מרקמן: אני מבקש, בסעיף 315ב(א), עמוד 4, לא יידרש אדם לשלם בעד טיפול בתביעת תשלום, להוסיף: המותנה בתוצאות הטיפול העולה על השיעור המרבי.

<גלעד מרקמן: אני מבקש לקבוע שהגבלת השכר תהיה כמו שמקובל בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, בחוק הנאצים או בכל החוקים האחרים שהיא מחריגה רק שכר שהוא מותנה בתוצאות, כי זה יכול להגיע לסכומים גדולים והלקוח, אפשר להגיד, לפעמים לא מודע לסכום אותו הוא יצטרך לשלם.

<גלעד מרקמן: אם הלקוח בא אלי ואני אומר שתמורת התיק הוא ישלם לי 5,000 שקלים פיקס, הוא יודע בדיוק כמה הוא צריך לשלם לי ואין שום בעיה.

<גלעד מרקמן: כך את כל התיקים הבעייתיים שאולי הם לא כדאיים, באים וסוגרים.

<גלעד מרקמן: הוא לא יכול לטעות.

<גלעד מרקמן: אני מוסיף שזה מאוד לא מקובל, ואני חושב שזאת פגיעה.

<גלעד מרקמן: אם הוא מפגר או אם חס וחלילה הוא חולה בנפשו ועבדתי עליו ולקחתי ממנו כסף רב, זאת עבירה אתית וזה לא חוקי וזה יבוטל.

<גלעד מרקמן: אבל נכה, אמרנו, הראש שלו עובד.

<גלעד מרקמן: הוא בא ואומר שכדאי לו.

אורלי לוי אבקסיס: לא הבנתי מה אתה רוצה לעשות בסעיף הזה.

<גלעד מרקמן: כמו בפלת"ד.

<גלעד מרקמן: בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים ההגבלה היא רק אם אני עושה שכר שמותנה בתוצאות.

<גלעד מרקמן: אני יכול לבוא למישהו בחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים ולומר לו שאני מוכן לטפל לו בתיק ושישלם לי 5,000 שקלים או אלף שקלים.

<גלעד מרקמן: סוגר אתו סכום חד פעמי וזה סוגר את העניין.

<נעה בן שבת: אם אפשר להסביר אולי בדרך אחרת.

<נעה בן שבת: אתה בעצם אומר שיש טיפול שמותנה בתוצאות ויש סכום שנקבע בדרך אחרת.

<נעה בן שבת: יש חוקים אחרים שמגבילים שכר ולא מתנים את זה בתוצאות.

<נעה בן שבת: יש הוראות לגבי הלוואות לדיור וכל מיני הוראות שמגבילות ולא מתנות בתוצאות.

<נעה בן שבת: לא כל החוקים מתנים בתוצאות.

<נעה בן שבת: ברגע שאנחנו אומרים אי התניה בתוצאות – ודיברנו על זה כבר לקראת הקריאה הראשונה – בעצם אתה משאיר פתח לגבות מה שרוצים ואפילו אנחנו לא יכולים להבטיח שבן אדם יודע על שתי האפשרויות שניצבות בפניו.

<גלעד מרקמן: זה מופיע בהסכם.

<נעה בן שבת: בדיון בקריאה הראשונה אמרנו שאפשר לעשות דבר כזה דבר אבל אז אולי צריך לקבוע גם הגבלה.

<נעה בן שבת: אם המטרה היא להשאיר סכום בידי העובד, בוא נקבע הגבלה לטיפול בתביעה, להגעה לבית הדין, כפי שקיים בתעריף.

<נעה בן שבת: כל ישיבה נוספת, כך וכך שקלים.

<נעה בן שבת: הפגישה הראשונה, כך וכך שקלים.

<גלעד מרקמן: תקבעו בתקנות.

<גלעד מרקמן: אנחנו לא רוצים לגבות סכומים מופרזים.

<גלעד מרקמן: לא נטעה אותם כי יש סעיף אחר שאומר שאני חייב לתת להם את תמצית החוק והם יחתמו על כך שהם יודעים והם ידעו שמותר להם לעשות את הדברים האלה.

<גלעד מרקמן: אף אחד לא מתכוון להטעות אותם.

<גלעד מרקמן: כיוון שהשוני הוא כל כך גדול בתיקים, יש תיקים שהעבודה תהיה קלה ואז אני אוכל לגבות ממנו מעט, ויש תיקים שהעבודה בהם היא רבה ואז אני אגבה יותר, אבל הלקוח יודע.

<גלעד מרקמן: זה יותר חכם אם הלקוח ידע שעל התיק הוא משלם 5,000 שקלים מאשר 15 אחוזים, לא משנה מה הסכום שתקבעו, מהתוצאות שהוא לא יודע מה יהיו?

<גלעד מרקמן: נניח הצלחתי הצלחה אדירה, אז הוא צריך לשלם לי כסף רב.

<גלעד מרקמן: כך הוא יודע שזה הסכום שהוא משלם וזה הסיכון שלי, כדאי לי או אסור לי.

<גלעד מרקמן: זה גם יותר טוב ללקוח.

<נעה בן שבת: כמה תיקים יש לך שמשלמים לא לפי תוצאות?

<נעה בן שבת: היום אתם מעדיפים לקבל לפי תוצאות כי אתם אומרים שלבן אדם יהיה את הכסף ואז תגבו ממנו.

אורלי לוי אבקסיס: אין בעיה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו יכולים להגביל עד 5,000 שקלים בתיקים מסוימים.

<גלעד מרקמן: יותר טוב מכלום כי יכול להיות שזה תיק שלא כדאי לי.

<יניב גוזלן: הנושא הזה מתחבר לנושא נוסף שנפגוש אותו עוד מעט וזה בתיקים קטנים.

חיים כץ: נתנו את הדעת על זה.

<יניב גוזלן: אם אתם תקבעו למשל שבתיקים קטנים שיש בהם תוספת עמלה של מאות שקלים בלבד, אם נכפיל את זה באחוזים - - -

חיים כץ: נתנו את הדעת על זה.

<יניב גוזלן: תן לי לסיים את הרעיון.

<יניב גוזלן: יש לי רעיון איך לחבר את הדברים.

<יניב גוזלן: אני אומר שאם תחליטו שמכיוון שרואה חשבון מלול מצא שתיק עולה 7,300 שקלים ואנחנו טוענים שהוא עולה 8,600 שקלים, אפשר לקבוע שתקבע עמלת מינימום בתיק שלא תעלה על 7,600 או 8,000 שקלים ואתה יכול לאפשר לו בתוך הטווח הזה.

<יניב גוזלן: את אמרת 5,000 שקלים.

<יניב גוזלן: הרעיון הוא נכון כי יכולים להיות תיקים שאנשים לא יוכלו לטפל בהם כי השכר יהיה 3,000 שקלים.

<יניב גוזלן: אני לא רוצה לעבוד בשביל 3,000 שקלים.

<יניב גוזלן: אני כן מוכן לעבוד בשביל 5,000 שקלים, בשביל 6,000 שקלים, עד לא יותר משכר המינימום שתקבעו.

<יניב גוזלן: הרי אנחנו רוצים לקבוע כאן מינימום.

<יניב גוזלן: יש קשר בין הדברים.

<דוד גולדברג: בעמוד 5 יש הגדרה של בעל זיקה.

<דוד גולדברג: אם אני הולך חמש שורות מהסוף בעמוד 5, כתוב שמי שמייצג בתביעה או מסייע בהגשתה או שהוא – ואני מבקש הבהרה – בעל קשרים עסקיים או מקצועיים.

<דוד גולדברג: מדוע?

<דוד גולדברג: לעתים יש מצבים שבעל מקצוע נותן אישור על הכנסות.

<דוד גולדברג: יש איזשהו קשר מקצועי.

<דוד גולדברג: אני לא רוצה שהוא ייפול לתוך הגדרה.

<דוד גולדברג: זה כמו התיקון הקודם.

<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר כי הבוקר ששמענו טענות לפיהן אי אפשר להעסיק עורכי דין או רופאים בחברה וכל מיני טענות מופרכות שלא קשורות להצעת החוק.

<נעה בן שבת: מטרת הצעת החוק הזאת היא למנוע מצב בו כנגד הגבלת השכר יהיה אפשר לעקוף אותה באמצעות כך שיהיה גורם רופא שיהיה מועסק בדרך אחרת, יגידו לו שהוא ישלם לחוות הדעת הרפואית 3,000 שקלים ולי אתה משלם עבור הטיפול את אותם מקסימום האחוזים, וכך אתה משיג בעצם בסל הכללי הרבה יותר מהגבלת השכר וכך אתה עוקף את הגבלת השכר.

<נעה בן שבת: לכן נוצרה ההגדרה הזאת של בעל זיקה.

<נעה בן שבת: היא לא מונעת העסקת רופאים בתוך החברה, אפשר להעסיק רופאים בתוך החברה, אפשר לתת את השירות.

<נעה בן שבת: אם זה מועסק אי-האוס או באיזה קשר קבוע, רציף, יציב, נותן שירותים קבוע, מפנה אליו באופן קבוע, אז אנחנו ממילא אומרים שזה צריך לחול בתוך הגבלת השכר שנקבעה.

<דוד גולדברג: הבעיה היא שלהגדרה של בעל קשרים עסקיים ומקצועיים.

<דוד גולדברג: מה שאמרת, בסדר גמור, אבל ההגדרה הזאת, כל דבר נופל לקשר מקצועי.

<נעה בן שבת: לא, לא כל דבר נופל.

<נעה בן שבת: יש הגדרה כזאת בחוקים רבים ויש לה משמעות.

<נעה בן שבת: זה לא כל דבר נופל.

<נעה בן שבת: קשרים מקצועיים וכספיים, נופלים וקשרים אחרים לא נופלים.

<דוד גולדברג: כלומר, אין בעיה לתת אישור על הכנסות.

<מייק בלס: מרכז למימוש זכויות רפואיות.

<מייק בלס: אני רוצה להתייחס לשתי בעיות בהגדרה הזאת של בעל זיקה כפי שקראנו עכשיו ואחר כך נצטרך גם להסביר את זה בלשון פשוטה ללקוחות לפי החוק.

<מייק בלס: זה אחד הסעיפים היותר מורכבים כאן.

<מייק בלס: אני רוצה קודם להתייחס למלים "מי שנותן שירותים באופן תדיר לפי הפנייתו של מי שמייצג בתביעה".

<מייק בלס: אין כאן שום קשר עסקי בין שני אנשים.

<מייק בלס: יכול להיות שהמסייע מפנה ואומר לך לפרופסור איקס, אצלו אתה יכול לקבל.

<מייק בלס: אין ביניהם שום התקשרות ועדיין הופך להיות מצב ששניהם קשורים ומוגבלים באותו כסף למרות שהמסייע לא משלם לאותו פרופסור אלא האיש ישלם לו ישירות.

<מייק בלס: עכשיו נפתח כאן שיח לא ברור בין הכסף שהלקוח צריך לשלם למסייע לבין הכסף שהוא צריך לשלם לרופא שאין התקשרות עסקית בינו לבין החברה.

<מייק בלס: צריך להסביר לנו למה הייתה הכוונה במלים האלה ואיך זה אמור לעבוד בפועל.

<מייק בלס: אני רוצה לחזק את האמירה על הקשרים העסקיים.

<מייק בלס: לא כתוב שהקשרים העסקיים או המקצועיים צריכים להיות בהקשר לאותו דבר.

<מייק בלס: לכאורה כל התקשרות עסקית או מסחרית שיש בין הגוף הזה לגוף אחר, ובנושאים אחרים לגמרי, נופלת לתוך העניין הזה וזה מייצר מערכות יחסים מאוד מורכבות ואת זה צריך להסביר בפשטות.

<נעה בן שבת: אדוני, שוב, המטרה היא למנוע פיצול מלאכותי של הקשרים.

<נעה בן שבת: יכול להיות רופא תעסוקתי ומפנים אליו.

<נעה בן שבת: מה זה באופן תדיר?

<נעה בן שבת: באופן קבוע מפנים אליו.

<נעה בן שבת: אין קשר של נותן השירותים.

<נעה בן שבת: הוא לא מוציא חשבוניות.

<נעה בן שבת: הוא מוציא חשבונית אבל אין הסכם מתן שירותים.

<נעה בן שבת: הוא לא ריטיינר במובן הזה אבל תמיד מפנים אליו.

<נעה בן שבת: הוא הרופא התעסוקתי.

<נעה בן שבת: הוא רופא הבית.

<נעה בן שבת: אני חושבת שהמצב הזה לא צריך להיות.

<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לדבר על מצב שבו יש ניתוק.

<נעה בן שבת: אם יש הפניה קבועה, יכול להיות שהוא רופא הבית ואז אנחנו צריכים להביא את הטיפול שלו בחשבון.

<מייק בלס: אסור לגוף מסייע להגיד ללקוח שבא אליו שהוא יודע שהמקצועי ביותר לתחום שלו זה פלוני ולך תקנה ממנו חוות דעת ואז יוכלו לעזור לו?

<מייק בלס: אסור להגיד את זה?

<מייק בלס: הגוף המסייע יודע ומכיר מי מקצועי ומי לא מקצועי.

<מייק בלס: אומרים לאדם שילך לחפש בעצמו כי לי אסור להפנות אותו, כי אם אני מפנה אותו, הכסף של הרופא הוא כבר חלק מהכסף שלי.

חיים כץ: אומרת היועצת המשפטית של הוועדה שזה לא מונע ממך לומר.

<מייק בלס: זה מונע.

<מייק בלס: חד משמעית הנוסח מונע.

<נעה בן שבת: אם זה נניח רופא תעסוקתי או רופא פנימאי שאתה שולח אליו באופן קבוע את כל הלקוחות שלך כי הוא זה שמכין לך את אותה חוות דעת.

<מייק בלס: לא לי.

<מייק בלס: הוא מכין לאיש.

<נעה בן שבת: לאיש, כמובן.

אורלי לוי אבקסיס: אבל כל הזמן זה אותו רופא.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שיש ביניכם קשרי עבודה.

<קריאה: לא תמורת תשלום.

<מייק בלס: אם יש קשרי עבודה שהוא משלם לי, אני מבין את הרעיון כשאומרים שאתם קשורים ביחד, יהיה אותו שכר.

<מייק בלס: אבל אם אין שום דבר?

<מייק בלס: אין קשרי עבודה ואין חוזה?

חיים כץ: אנחנו נתקן את זה.

<יניב גוזלן: אין זיקה כספית עסקית.

<יניב גוזלן: הוא לא משלם לי כלום.

<דורון יהודה: רציתי להוסיף משהו בקשר לרופאים.

חיים כץ: קיבלנו את זה.

חיים כץ: למה אתה צריך?

חיים כץ: קיבלנו את זה.

חיים כץ: אתה יכול רק לקלקל.

<דורון יהודה: לא, לא אקלקל.

<דורון יהודה: בפוליו יש רק שלושה גופים אליהם אתה יכול לשלוח את הנכה והם מוכרים במשרד הבריאות.

<גלעד מרקמן: אדוני, אני במתח, כי בהערה הראשונה שלי אמרת טוב והמשכת הלאה.

חיים כץ: שמעתי אותך.

חיים כץ: הסתכלתי על המציעים והם אמרו שהם לא מקבלים את הדרישה שלך.

אילן גילאון: אנחנו מצנזרים את עצמנו מדיבור ואני מבקש שגם עורכי הדין הנכבדים יעשו כך כי שיח בין עורכי דין הוא בלתי נגמר.

אילן גילאון: חשבנו על הכול.

חיים כץ: אנחנו נוריד את הקשרים העסקיים והמקצועיים.

חיים כץ: אנחנו מורידים אותם.

חיים כץ: תודה רבה לכם.

<נעה בן שבת: 315ג.

<נעה בן שבת: חלק הגמלה לעניין הגבלת התשלום (1) חלק הגמלה לעניין גמלה שהיא קצבה חודשית יהיה סכום הקצבה שמשולמת לפי החלטת הזכאות לתובע לגבי קצבה שהוונה - סכום הקצבה החודשית שעל בסיסה חושב ההיוון והכול לתקופה שבעדה התובע זכאי לתשלום הגמלה לפי החלטת הזכאות, אך לא יותר משישים חודשים.

<נעה בן שבת: לעניין סימן זה, "החלטת הזכאות" – ההחלטה שמכוחה משולמת הגמלה.

<נעה בן שבת: אני רוצה לעצור רגע בפסקה הזאת ולהסביר את השינוי מהתפיסה שהייתה בנוסח בקריאה ראשונה ולדבר על הקצבה שמשולמת בפועל ואחר כך דובר על מה קורה אם אחר כך הגמלה מפסיקה להשתלם בגלל למשל אם זאת נכות כללית ואדם יצא לעבודה והכנסותיו עולות על הסכום שמזכה בגמלה.

<נעה בן שבת: מה שאנחנו מציעים כאן זה לחשב את זה לפי החלטת הזכאות, כל עוד הוא זכאי בפועל.

<נעה בן שבת: זה קצת יפשט את המנגנון ולא יגרום למצבים של החזרת כספים.

<נעה בן שבת: זאת המטרה.

<נעה בן שבת: כאן נקבע לפי החלטת הזכאות מתוכה משתלמת הגמלה.

<נעה בן שבת: (2) במניין התקופות האמורות בפסקה (1) יובאו בחשבון גם - תקופה שבעדה שולמה הגמלה, הקודמת להגשת התביעה או הקודמת לאישור התביעה.

<נעה בן שבת: הקצבה הרטרואקטיבית, גם היא נמנית.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על גמלה רטרואקטיבית, החודשים הרטרואקטיביים, כולל החודשים שקדמו להחלטה, באים בחשבון במניין אותם מקסימום שישים חודשים ואותם חודשים לפי החלטת הזכאות.

<נעה בן שבת: תקופות שבהן משולמת לתובע קצבה לפי קביעת דרגת נכות לא יציבה לפי סעיף 119, קביעה זמנית של נכות רפואית לפי סעיף 208 או של דרגת אי כושר לפי סעיף 210, או קביעה זמנית לפי סעיף 7(ה) לחוק פיצוי לנפגעי פוליו.

<נעה בן שבת: גם להם התקופות הזמניות והתקופות היציבות, כולן נמנות לתוך אותה תקופה של שישים חודשים.

<נעה בן שבת: לעניין קצבה שהוונה לאחר שהוחל בתשלומה - גם התקופה שבה שולמה הקצבה לפני שהוונה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם הקצבה הוונה, אנחנו צריכים למנות גם את התקופה שקדמה לפני שאנחנו מחשבים את סכום ההיוון.

<נעה בן שבת: סכום הקצבה שיובא בחשבון לעניין סעיף קטן זה יהיה סכום הקצבה שהתובע זכאי לה מכוח החלטת הזכאות, כל עוד החלטת הזכאות לא שונתה.

<נעה בן שבת: הסיפא אמרה שלגבי קצבת נכות אנחנו מביאים רק את קצבת הנכות החודשית המלאה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, לא הביאה בחשבון את תוספת התלויים.

<נעה בן שבת: לנוכח ההמלצה של רואה החשבון בחוות דעתו להביא בחשבון את מרכיבי הגמלה במלואם, אנחנו מציעים למחוק את הסיפא הזאת וכך גם קצבת הנכות תובא במלואה.

<גלעד מרקמן: זה יכלול גם את הקח"ן?

<נעה בן שבת: אם אנחנו לא אומרים לא, אנחנו לא מחריגים כאן.

<גלעד מרקמן: אם מקבלים את ההמלצה של מלול, זה בסדר.

<נעה בן שבת: ככל שאנחנו מדברים על הגמלאות שמשולמות על ידי המוסד לביטוח לאומי, גמלאות שהן בכסף, הגמלה מובאת בחשבון.

<נעה בן שבת: כמובן בכפוף להוראות האחרות.

<אלי שחר: בחוק לפיצוי נפגעי גזזת, יש את העניין של נכות זמנית וזה לא צוין כאן.

<נעה בן שבת: אני מבקשת אדוני, אם אפשר להוסיף את זה, את הנכות הזמנית לסעיף קטן (ב).

חיים כץ: כן.

חיים כץ: תודה.

יעקב מרגי: תרמת את חלקך לדיון.

<גלעד מרקמן: סעיף קטן (2)(א), לגבי הרטרואקטיביות.

<גלעד מרקמן: הרטרואקטיביות בביטוח לאומי, סעיף 296, קובע שישולם עד שנה אחורה מיום הגשת התביעה.

<גלעד מרקמן: קבעתם ששנה אחורה לא נכללת.

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: קבענו להיפך.

<גלעד מרקמן: סליחה, היא נכללת.

<נעה בן שבת: זה כולל גם קצבאות רטרואקטיביות יותר ארוכות.

<נעה בן שבת: אם מדובר בגזזת, אלה יכולות להיות שנים אחורנית.

<גלעד מרקמן: אני רוצה לדבר כרגע על סעיף 296 לחוק הביטוח הלאומי, על נכות מעבודה ונכות כללית.

<גלעד מרקמן: לאחרונה פסק דין בבית הדין הארצי לעבודה שאני הייתי שותף בו אפשר במקרים מאוד חריגים לקבל גם יותר משנה אחורה, אם הלקוח לא היה מודע לזכויות וכל מיני דברים כאלה.

<גלעד מרקמן: זה סיפור כשלעצמו.

<גלעד מרקמן: אני מבין שהדבר השגרתי שנה אחורה, אני לא זכאי לקבל ממנו שכר, אבל אם אני משיג למישהו עוד שנתיים אחורה, שזה מאבק וזה משהו מאוד חריג, למה שאני לא אעשה את זה כי לא שווה לי לעשות את זה?

<נעה בן שבת: שאלת התמריץ היא שאלה אחרת.

<נעה בן שבת: יכול להיות שהבן אדם יקבל קצבה והרטרו הרבה פעמים הוא - - -

<גלעד מרקמן: לא.

<גלעד מרקמן: הוא מקבל קצבה חודשית חמש שנים.

<גלעד מרקמן: עכשיו אני עושה מאמץ.

<גלעד מרקמן: אני יכול לתת לכם דוגמה של מישהו שעבד בתעשייה האווירית וחטף סרטן כיוון שהוא היה חשוף לקרינה.

<גלעד מרקמן: שנים לא אמרו לו שהוא היה חשוף לקרינה אלקטרו מגנטית והאלמנה תבעה רק אחרי שמונה שנים.

<גלעד מרקמן: קיבל שנה אחורה, זה נכלל בשכר הרגיל.

<גלעד מרקמן: ביקשנו והגשנו תביעה מיוחדת על הנושא הזה, להגיד שכיוון שהוא לא היה מודע לזה שהייתה שם קרינה חריגה כי אף אחד לא סיפר לו, מהרדארים הגדולים, כיוון שהוא לא ידע, חוק ההתיישנות, הוא זכאי יותר שנים אחורה.

<גלעד מרקמן: זאת עבודה כשלעצמה.

<גלעד מרקמן: אם זה בבית הדין, הייתי זכאי ועכשיו נפתח הפתח ואנחנו נצטרך לעשות הליכים רק על הנושא הזה.

<גלעד מרקמן: אם אתם לא נותנים לי, אנחנו לא נעשה כי חמש שנים הוא יקבל.

<נעה בן שבת: יכול להיות שלא תקבע את ההלכה הזאת.

<נעה בן שבת: אני מאמינה שכעורך דין שיש לך את האחריות המקצועית ואת המומחיות המקצועית וגם יש לך דרייב להשיג יותר.

<גלעד מרקמן: עכשיו אני צריך להילחם כדי להשיג לה עוד שנים אחורה.

<נעה בן שבת: אני חושבת שהמקרים האלה שאתה מציין, עובדה שאתה מציין את זה כמקרה מאוד מאוד ייחודי, אלה לא המקרים.

חיים כץ: ביום העצמאות הזה ניתן לך להדליק משואה.

<גלעד מרקמן: אני מבקש לכתוב שהמילה הרטרואקטיבית לפי סעיף 296.

מיקי רוזנטל: זה סיפור אחר לגמרי.

מיקי רוזנטל: זה לא אותו מגרש.

קארין אלהרר: אתה צריך לפעול לטובת הלקוח.

קארין אלהרר: נכון?

קארין אלהרר: לפי כללי האתיקה אתה צריך לפעול לטובת הלקוח ולעשות את הטוב ביותר עבורו.

חיים כץ: יש לנו זמן לחשוב.

חיים כץ: שמענו.

<יניב גוזלן: זה מצב חדש.

<מייק בלס: אני מבקש לשאול שאלת הבהרה לגבי הנושא הרטרואקטיבי.

<מייק בלס: כדי להשיג את הגמלה הרטרואקטיבית צריך להשקיע.

חיים כץ: הוא אמר את זה.

<מייק בלס: צריך להשקיע עבודה.

<מייק בלס: כרגע אין תגמול לנושא הרטרואקטיבי בהצעת החוק שקראנו.

<מייק בלס: מה הפתרון לדבר הזה?

<מייק בלס: מדוע?

<מייק בלס: מלול המליץ בצורה חד משמעית לתגמל, אבל הסכום שהוא הציע, אם שווה לאדם לקבל על הרטרואקטיבי למעלה מעשרים אלף שקלים, מלול הציע לעבוד בשביל 450 שקלים ולעשות את זה.

חיים כץ: בסדר.

<נעה בן שבת: אדוני, ההצעה של רואה חשבון מלול הייתה לתת בגמלה רטרואקטיבית תוספת של שני אחוזים על הגמלה הרטרואקטיבית.

חיים כץ: נחזור לזה.

<נעה בן שבת: זה היה במטרה של תמריץ ויש אפשרות לחשוב האם באמת נחוץ.

חיים כץ: תרשמי הערה.

חיים כץ: בסוף החוק נחזור לרטרואקטיביות.

<נעה בן שבת: הרטרואקטיביות היא לא מאמץ כה גדול.

<קריאה: זה מאמץ מאוד גדול.

<נעה בן שבת: לפי מה שאנחנו הבנו, זה לא מאמץ כל כך גדול.

חיים כץ: תרשמי את זה.

חיים כץ: אנחנו הולכים הלאה.

מיקי רוזנטל: אני יכול לענות על זה כבר עכשיו.

מיקי רוזנטל: מהבדיקות שעשינו בעקבות הערתו של רואה חשבון מלול, הוא בדק מול הביטוח הלאומי.

מיקי רוזנטל: אני בעצמי בדקתי מול הביטוח הלאומי והמאמץ בגין הרטרואקטיביות היא כל כך זעיר וכל כך זעום שאנחנו סומכים על החברות שיעשו את זה.

<נעה בן שבת: במקרה כמו שלך יתכן שזאת תהיה בכלל החלטה של פקיד תביעות, אותה החרגנו, על ההכרה בתקופה הרטרואקטיבית.

<גלעד מרקמן: ואם אני הולך לבית הדין?

מיקי רוזנטל: אנחנו העלינו את השכר הכללי.

מיקי רוזנטל: זה בתשובה לבג"ץ.

חיים כץ: שמענו.

חיים כץ: נדבר על זה בסוף.

אילן גילאון: מותר לי להציע הצעה לסדר היום?

חיים כץ: כן.

אילן גילאון: מי שיש לו טענות, שיגיד מה הטענות שלו קודם ולא בזמן ההקראה.

חיים כץ: כל כך התגעגעתי אליך ועד שאתה כאן, אני לא אתן לך ללכת.

<נעה בן שבת: (1) חלק הגמלה לעניין מענק לפי סעיף 107 או מענק לפי סעיף 4(ג) לחוק פיצוי נפגעי פוליו יהיה סכום המענק, ואם שולמה לפני קבלת המענק קצבה חודשית לפי קביעה זמנית יובא בחשבון לעניין חלק הגמלה לפי פסקה זו רק חלק מהמענק לפי יחס יתרת התקופה שבעדה וטרם נגבה תשלום לפי הוראות סעיף קטן (א) לתקופה שלפיה חשוב המענק.

<נעה בן שבת: אם לפני תשלום המענק שולמה קצבה לתקופה של פחות משישים חודשים, חלק המענק שמשלים אותה עד שישים חודשים יובא בחשבון לעניין החישוב.

<גלעד מרקמן: אני מרגיש נודניק, אבל.

<גלעד מרקמן: בחוות הדעת של מלול - - -

חיים כץ: לא מעניינת חוות הדעת של מלול.

<נעה בן שבת: אתה רוצה להתייחס לגמלאות הקטנות?

<גלעד מרקמן: כן.

חיים כץ: אנחנו טיפלנו בזה.

<גלעד מרקמן: משפט, ואם וטיפלתם, בסדר.

<גלעד מרקמן: זה מקרה של מענק חד פעמי של אותן גמלאות קטנות ועוד יותר מצמצמים אותו כי אני אקבל רק חלק מהמענק.

<גלעד מרקמן: לכן אין טעם לצמצם באותן גמלאות.

חיים כץ: בסדר גמור.

חיים כץ: הערת את ההערה.

חיים כץ: תמשיכי.

<נעה בן שבת: (2) חלק הגמלה לעניין מענק לפי סעיפים 133 ו-135 או לפי סעיפים 4 ו-10 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת יהיה סכום המענק.

<נעה בן שבת: לעניין חישוב חלק הגמלה לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) יחולו הוראות אלה: על אף האמור בסעיף קטן (א)(1) ו-(3), שולמה לפני אישור התביעה גמלה אחרת והגמלה הפסיקה להשתלם עקב אישור התביעה, לרבות לפי בחירת התובע לפי סעיף 320(ד), או שולמה לפני אישור התביעה גמלה בשיעור נמוך מהשיעור ששולם בשל התביעה, לרבות עקב החלטה בערר או בערעור, יהיה חלק הגמלה ההפרש שבין הסכום המשולם בשל התביעה לסכום הגמלה ששולמה קודם לכן.

<נעה בן שבת: חלק הגמלה יהיה כאמור בסעיף זה, אף אם קוזז כנגד הגמלה חוב לפי סעיפים 312 ו-315 או לפי סעיף 18(ב) לחוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב-1972.

<נעה בן שבת: משולמים קצבה חודשית או מענק לפי חוק פיצוי לנפגעי פוליו או קצבה חודשית לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, לא יובא בחשבון לעניין חלק הגמלה פיצוי חד פעמי ששולם לפי החוקים האמורים.

<נעה בן שבת: הלוואה והחזר הוצאות לפי הסכם הניידות לא יובאו בחשבון לעניין חלק הגמלה.

<מייק בלס: אם אני מבין נכון לפי מה שאמרנו קודם, כדי לתמרץ לפעול לטובת הלקוח, גם סעיף (4) צריך להימחק והוא צריך להיכלל בתוך הגמלה ממנה מקבלים את השכר כי אחרת למה להתאמץ לדברים האלה?

<נעה בן שבת: אתה מדבר על הלוואה והחזר הוצאות.

<נעה בן שבת: מדובר בהלוואה לצורך התשלומים עבור רכישת הרכב לאדם שמוגבל בניידות.

<נעה בן שבת: תמיד התשלום הזה משולם יחד עם קצבה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, את המאמץ המושקע צריך לקחת מסכום הקצבה ואין טעם לקחת אותו מהסכום שניתן כהלוואה לרכישת אותו רכב.

חיים כץ: תמשיכי בהקראה.

<נעה בן שבת: 315ד.

<נעה בן שבת: הגבלת תשלום במקרים מיוחדים על אף האמור בסעיף 315ב(א) - התשלום בעד טיפול בתביעה אך ורק למתן גמלה לפי סעיף 86 או גמלה לפי סעיף 203 או 205, לא יעלה על הסכום המזערי.

<נעה בן שבת: התשלום בעד טיפול בתביעה המטופלת במסלול מהיר לאנשים עם מוגבלות קשה, הנהוג במוסד לבירור תביעה לגמלה לפי פרק ה' או לפי פרק ט' לאנשים כאמור, יהיה דמי הגשת תביעה.

<נעה בן שבת: התשלום בעד טיפול בבדיקה מחדש ביוזמת המוסד לפי סעיף 214 או ביוזמת רופא מוסמך לפי תקנה 37 לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה) התשט"ז-1956, בערר שהגיש המוסד על החלטת ועדה רפואית או בערעור המוסד על החלטת ועדת עררים, אם המייצג או המסייע באופן אחר בהגשת התביעה לא ייצג או סייע באופן אחר בטיפול בתביעה בשלביה הקודמים ואינו בעל זיקה כהגדרתו בסעיף 315ב(ג)(2) למייצג או למסייע כאמור, לא יעלה על הסכום המזערי.

<נעה בן שבת: התשלום בעד טיפול בתביעה להכרה בפגיעה בעבודה ללא תביעה לתשלום גמלה לא יעלה על הסכום המזערי, וסכום זה יהיה על חשבון התשלום בתביעה עתידית.

<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה להסביר את הסעיפים.

<נעה בן שבת: סעיף (1) נוגע למצבים של תביעה לשיקום ואין כאן גמלה כספית.

<נעה בן שבת: פסקה (2) מתייחסת לנושא של תביעה שמבוררת במסלול המהיר, אלה אנשים עם מוגבלות קשה במובן הזה שהם חולים במחלות מאוד קשות וגם הטיפול הוא מאוד מהיר.

<נעה בן שבת: אלה מקרים מאוד מאוד מובהקים ולכן מציעים להשאיר את דמי הגשת התביעה בידי מגיש התביעה ולא מעבר לכך.

<נעה בן שבת: סעיף (3) מדבר על מצבים של בדיקה מחדש ביוזמת המוסד.

<נעה בן שבת: המצבים האלה הם מצבים בהם אותו אדם, המבוטח, כבר זכה בתביעה ואם הוא יצטרך לשלם מחדש על הטיפול בתביעה, על הטיפול בהגנה על זכותו, התוצאה תהיה כפל תשלומים עבור אותה פעולה.

<נעה בן שבת: פסקה (4) מתייחסת להכרה בפגיעה בעבודה ללא תביעה לתשלום גמלה.

<נעה בן שבת: הוסבר לנו על ידי לשכת עורכי הדין שלפעמים רק בשביל התעודה הם גובים.

<נעה בן שבת: אנחנו מציינים התשלום שנגבה עתה יהיה על חשבון תשלום התביעה העתידית.

<נעה בן שבת: אם תתבע גמלה בתביעה עתידית, הסכום ששולם כאן יובא בחשבון בתביעה עתידית.

<גלעד מרקמן: אני אתחיל עם סעיף (3) כי אני חושב שהידיים ידי הוועדה והקול קולו של הביטוח הלאומי.

<גלעד מרקמן: על מה אנחנו מדברים?

<גלעד מרקמן: מדברים על נכה שלמשל נקבעו לו עשרים אחוזי נכות ובמשך שנים הוא מקבל עשרים אחוזי נכות.

<גלעד מרקמן: החליט הביטוח הלאומי לבוא ולעשות דיון מחדש.

<גלעד מרקמן: מה זה דיון מחדש?

<גלעד מרקמן: פותחים את כל התיק, ועדה מדרג ראשון, ועדה לעררים, מגיעים לבית הדין ועושים את כל הדרך.

<גלעד מרקמן: 800 שקלים.

<גלעד מרקמן: מי יטפל בנכים האלה?

<גלעד מרקמן: אותם נכים שכבר רגילים לקבל קצבה, פתאום הביטוח הלאומי אומר שהוא רוצה לבטל להם, אומרים להם שהם לא יקבלו ייצוג.

חיים כץ: כדי להרגיע את רוחך אין כאן שום התייעצות עם הביטוח הלאומי.

<גלעד מרקמן: לא התכוונתי.

<נעה בן שבת: אם אני זוכרת נכון, כל הבעיה הזאת של הבדיקה מחדש, עלתה בעקבות הערות שלכם.

<גלעד מרקמן: נכון, אבל לא זה הפתרון.

<גלעד מרקמן: אם אני משאיר לו את הגמלה, אם הצלחתי למרות שביטוח לאומי אומר שהוא רוצה לבטל לו את הגמלה ואני השארתי לו את הגמלה על עשרים אחוזים, ניצחתי.

<גלעד מרקמן: אין תוצאות?

<גלעד מרקמן: הוא ממשיך לקבל את הכסף.

<נעה בן שבת: אם הביטוח הלאומי בדק מחדש, יכול להיות שתהיה החמרת מצב ויכול להיות שתהיה הטבת מצב.

<גלעד מרקמן: לא.

<גלעד מרקמן: יש החמרת מצב שמגיש התובע והוא מבקש לעשות החמרת מצב.

<גלעד מרקמן: הסדרתם את זה ואני מקבל על הדלתא.

<גלעד מרקמן: אנחנו מדברים על אותם מקרים שביטוח לאומי - - -

<נעה בן שבת: כמה מקרים כאלה יש?

<גלעד מרקמן: הרבה.

<גלעד מרקמן: הרבה מקרים.

<גלעד מרקמן: (היו"ר אורלי לוי אבקסיס)

אורלי לוי אבקסיס: אני מבקשת לתת לנועה לסיים את הדברים.

אורלי לוי אבקסיס: בינתיים אף אחד אחר לא קיבל את רשות הדיבור.

<נעה בן שבת: אם הבנתי נכון מנתוני הביטוח הלאומי, מדובר במאתיים מקרים בשנה.

<ירונה שלום: 214 מקרים.

<נעה בן שבת: ובנכות כללית אני מבינה שהמצב הזה נחסם כמעט לחלוטין עם תיקון התקנות של הבדיקה מחדש.

<ירונה שלום: נכון.

<גלעד מרקמן: 214 נכים שלא יקבלו ייצוג.

אורלי לוי אבקסיס: למה הם לא יקבלו ייצוג?

<גלעד מרקמן: כי זאת אותה עבודה.

<גלעד מרקמן: לפתוח את התיק מחדש, זה לעשות את אותה עבודה.

אורלי לוי אבקסיס: אתה אומר שאם אנחנו נותנים עכשיו אחוזים, האחוזים שלו יוכפלו.

אורלי לוי אבקסיס: קבענו איקס אחוזים בתחילת הדרך, הוא קיבל ארבעים אחוזים, רוצים להרע את מצבו ואתה אומר שאתם פותחים הכול מחדש ואתה רוצה לקבל את כל התשלום שלו.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שהוא ישלם כפול על זה שמצבו נשאר אותו הדבר.

<קריאה: לא.

<קריאה: מורידים אותו לאפס.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

אורלי לוי אבקסיס: הוא עדיין לא ירד לאפס.

אורלי לוי אבקסיס: הוא היה מיוצג על ידך.

<גלעד מרקמן: לא.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שהוא היה מיוצג על ידי אחת החברות או אחד מעורכי הדין.

אורלי לוי אבקסיס: הוא שילם את תיק הפתיחה והוא גם שילם את האחוזים שנקבעו לו.

אורלי לוי אבקסיס: עכשיו יש סכנה שיורידו לו את האחוזים והוא פונה שוב.

אורלי לוי אבקסיס: אתם רוצים שנתחיל את כל התהליך מחדש.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת האחוזים שנקבעו לשישים חודשים, לפי שישים חודשים.

אורלי לוי אבקסיס: גם אם הצלחת רק לקבע לו את המצב, הוא יצטרך לשלם כפול את התשלומים הראשונים ואת התשלומים עכשיו.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שביטוח לאומי בא לבדוק את התיק שלו אבל לא בטוח שהוא מוריד לו את האחוזים.

<גלעד מרקמן: קודם כל, הסעיף מתייחס למקרה שהוא לא ייצג או סייע באופן אחר לפני כן.

<גלעד מרקמן: זה מקרה שמישהו אחר באמת ייצג אותו או שהוא לא יוצג.

<גלעד מרקמן: אבל עברו חמש שנים, עברו עשר שנים, ורוצים עכשיו לבטל לו את הגמלה.

<גלעד מרקמן: ביטוח לאומי יוזם את ההליך ולא אני.

<גלעד מרקמן: ביטוח לאומי רוצה להוריד לו.

<גלעד מרקמן: תקבעו שביטוח לאומי ישלם לו את השכר כי הוא עשה לו הליך חדש.

אורלי לוי אבקסיס: זה רעיון מעניין.

אורלי לוי אבקסיס: נעה, אם הביטוח הלאומי רוצה להוריד לו את האחוזים.

<נעה בן שבת: מה זה רצה להוריד לו את האחוזים?

<נעה בן שבת: בדק מחדש.

אורלי לוי אבקסיס: כן.

אורלי לוי אבקסיס: רצה לבדוק מה מצבו.

אורלי לוי אבקסיס: והיה ומצבו אותו דבר, הביטוח הלאומי ישלם את העלויות האלה.

אורלי לוי אבקסיס: (היו"ר חיים כץ)

<גלעד מרקמן: הביטוח הלאומי לא פותח סתם.

<גלעד מרקמן: צריכה להיות בדיקת רופא או צילום וידאו שמצבו היום השתפר והם מתכוונים להוריד לו.

<גלעד מרקמן: זאת לא סתם בדיקה סטטיסטית שהוא בודק וזה אולי כלום.

<גלעד מרקמן: הם מתכוונים להוריד לו.

אורלי לוי אבקסיס: והיה והוא נעזר בך והם לא מורידים לו, זאת אומרת שהביטוח הלאומי כשל בניהול התיק ולכן הוא יצטרך לשלם הוצאות משפט.

אורלי לוי אבקסיס: הוא נדרש לשלם כסף כדי לשמר את המצב שלו.

אורלי לוי אבקסיס: והיה והוועדה החליטה שהמצב שלו לא השתפר, ביטוח לאומי ישלם.

אורלי לוי אבקסיס: הוא צריך מישהו שייצג אותו.

חיים כץ: אנחנו ממשיכים.

חיים כץ: תקבלו תשובה.

<לבנת פורת: יש כאן משהו שלא הובהר.

<לבנת פורת: אם לא אכפת לך, חבר הכנסת כץ, אנחנו רוצים להבהיר משהו.

<לבנת פורת: מדובר גם על ערעור.

<לבנת פורת: אם הייתה ועדה מדרג ראשון שהבן אדם ניגש אליה לבד וקיבל, נתנו לו קצבה ועכשיו ביטוח לאומי מחליט לערער על זה, כשביטוח לאומי מערער על זה, הלקוח לא יוכל לקבל עזרה כי אף אחד לא יטפל לו בערעור תמורת 800 שקלים.

<לבנת פורת: זה דופק את האזרחים פרופר וזה לא היה אלא מישהו הכניס את זה לכאן.

חיים כץ: שמענו.

חיים כץ: נחזור לזה.

<גלעד מרקמן: יש לי גם הצעה לתיקון.

חיים כץ: לא צריך.

<גלעד מרקמן: הביטוח הלאומי חושב שזה לא תקין.

חיים כץ: נחזור לזה.

<מייק בלס: הערה אחרת.

<מייק בלס: לפני כן דיברו על המסלול המהיר.

<מייק בלס: במסלול המהיר של הביטוח הלאומי נאמר שהתשלום יהיה 800 שקלים.

<מייק בלס: צריך להיות הסכום המרבי כי זה סכום זעיר.

אורלי לוי אבקסיס: לא משנה.

אורלי לוי אבקסיס: הלאה.

<מייק בלס: המסלול המהיר מוסדר בהנחיות פנימיות של הביטוח הלאומי ולא בחוק.

<מייק בלס: הגוף המטפל המסייע לא יודע כשהוא עובד על התיק את התקופה שהוא עובד על התיק שזה יעבור אחר כך למסלול מהיר.

<מייק בלס: הוא הולך לרופא והוא משקיע ומממן ועובד ובסוף יש החלטה אדמיניסטרטיבית בביטוח הלאומי.

חיים כץ: רשמנו את זה.

חיים כץ: נחזור אליכם.

חיים כץ: תמשיכי להקריא.

<שרית דמרי דבוש: ההנחיות מפורסמות.

<שרית דמרי דבוש: המסלול המהיר מפורסם.

<גלעד מרקמן: חמישים אחוזים ליקוי נפשי, זה מסלול מהיר.

<קריאה: מה קורה עם ערר במסלול מהיר?

חיים כץ: אני לא אתן לך לדבר אחר כך.

חיים כץ: תמשיכי להקריא.

<איילת וולברג: 315ה.

<איילת וולברג: הגבלה על מועדי גביית התשלומים התשלומים האמורים בסעיף 315ב ייגבו במועדים שבהם משולם חלק הגמלה שכנגדו הם משולמים, ואולם הצדדים רשאים להסכים בכתב על הקדמת גביית התשלומים בכפוף לסייגים אלה: עד המועד שבו התקבלו לראשונה תשלומים מהמוסד לא ייגבה סכום כלשהו למעט דמי הגשת תביעה שאפשר לגבות במועד הגשת התביעה או אחריו.

<איילת וולברג: שילם המוסד סכום בעד תקופה שקדמה להחלטה בתביעה, לא ייגבה על חשבון הסכום המגיע כאמור בסעיף 315ב תשלום העולה על סכום השווה ל-...

<איילת וולברג: אחוזים מהסכום ששולם כאמור, והתשלום כאמור ייזקף על חשבון הסכומים המגיעים לפי סעיף 315ב.

חיים כץ: כל האחוזים מוחקים ומוחקים את הכסף היכן שכתוחב.

<איילת וולברג: יתרת התשלום המגיעה לפי סעיף 315ב בעד טיפול בתביעה לקצבה חודשית, ככל שנותרה, תיגבה בתשלומים חודשיים שכל אחד מהם לא יעלה על סכום השווה ל-...

<איילת וולברג: אחוזים מהקצבה המשולמת באותו חודש.

<איילת וולברג: התשלום שנגבה יבוא במקום סכומי היתרה באותו שיעור, אף אם יחול שינוי בסכום הקצבה במועד מאוחר יותר.

<נעה בן שבת: לפני שנמשיך בהקראה, אני אסביר את הפסקה השלישית.

<נעה בן שבת: הסיפא של הפסקה השלישית נועדה לייתר את ההתחשבנות החוזרת ולהגיד שבמועד הגבייה אנחנו רואים מה סכום הקצבה.

<נעה בן שבת: יכול להיות שאחר כך יהיה שינוי, אבל הוא לא בא בחשבון עד מועד הגבייה הבא.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: תמשיכי.

<איילת וולברג: על אף האמור בסעיף קטן (א)(2) ו-(3), מועד התשלום בעד טיפול בתביעה לגמלה שהיא היוון של קצבה או מענק, או בעד טיפול בתביעה לגמלה כאמור בסעיף 315ד, יהיה מועד תשלום הסכום המהוון, המענק או הגמלה כאמור בסעיף 315ש, לפי העניין.

<איילת וולברג: חדלה הזכאות לתשלום הגמלה, מחמת פטירה, לא ייגבו תשלומים נוספים ממועד פקיעת הזכאות לגמלה לפי סעיף 316.

<איילת וולברג: אין בהוראות סימן זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 303.

<נעה בן שבת: סעיף 303 הוא סעיף שאוסר על עיקול והעברה של הסכומים.

<נעה בן שבת: אנחנו לא אומרים שאפשר לעקל את סכומי הגמלה.

<נעה בן שבת: זה רק מאפשר לגבות סכום שהוא שווה לסכום הגמלה המשולמת.

<גלעד מרקמן: כאן מדובר על הפריסה שגם עורכי הדין וגם החברות יצאו חוצץ כנגדה אבל גם רואה חשבון מלול כתב בחוות דעתו שלדעתו הפריסה הזאת היא לא כדאית כלכלית לשני הצדדים, היא תנתק את הקשר בין התובע לבין מתן הגמלה.

<גלעד מרקמן: הוא בעצמו לא המליץ לעשות את הפריסה הזאת.

<גלעד מרקמן: אני קודם כל קורא לבטל את זה.

<גלעד מרקמן: אין שום מקרה בהתנהלות הכלכלית בזה שעושים פריסה לתקופות כל כך ארוכות.

<גלעד מרקמן: אני לא יודע מה הסכומים שאתם אומרים, אבל גם אם אני אקבל איזה סכום התחלתי, אם פורסים לי את זה לתקופה ארוכה, זה פשוט לא כלכלי ואני לא מדבר על ריבית שהיא החלק הקטן של המימון.

<גלעד מרקמן: אני משרד עורך דין קטן, צריך עכשיו לקחת - - -

חיים כץ: לקחנו בחשבון את מה שאתה אומר.

חיים כץ: חשבנו על העניין הזה.

חיים כץ: נקודה.

<מייק בלס: אני רוצה הערה לסעיף אחר, לדמי הגשת התביעה.

<מייק בלס: אנחנו קוראים לזה היום דמי פתיחת תיק.

חיים כץ: גם את זה לקחנו בחשבון.

<מייק בלס: גם את ההערה הזאת?

חיים כץ: גם את ההערה הזאת לקחנו בחשבון.

<מייק בלס: אני רוצה להגיד איזה מלים אני מציע למחוק כדי לייצר מערכת יחסים טובה יותר, גם ללקוח וגם לחברה ביחד.

חיים כץ: דבר.

<מייק בלס: למחוק את אותן מלים שבסעיף 315ה(1) בעמוד 11.

<מייק בלס: אני מבקש למחוק את המלים "שאפשר לגבות במועד הגשת התביעה או אחריו".

<מייק בלס: במילה אחת אסביר למה.

<מייק בלס: אני לא חושב שהחוק צריך להיכנס ולהגיד מתי גובים את דמי פתיחת התיק.

<מייק בלס: הסצנריו הוא כזה: לקוח נכנס לחברה - - -

חיים כץ: התייחסנו לעניין.

חיים כץ: תרשמי את זה ונתייחס עוד פעם.

חיים כץ: התייחסנו לעניין הזה.

<מייק בלס: פער זמן של כמה חודשים בין החוזה לתשלום.

חיים כץ: התייחסנו לעניין הזה.

<גלעד מרקמן: אדוני, משהו אחר לגמרי.

<גלעד מרקמן: סעיף (ג) במקרה של פטירה.

<גלעד מרקמן: אני מבקש להחריג.

<גלעד מרקמן: למשל עורך דין טיפל בלקוח והצליח להכיר לו במחלת הסרטן כתאונת עבודה.

<גלעד מרקמן: לצערנו הלקוח נפטר אחרי שנתיים.

<גלעד מרקמן: אוטומטית, כתוצאה מעבודתו של עורך הדין, התלויים – האישה או הילדים – מקבלים קצבה קצת יותר נמוכה, שישים אחוזים בדרך כלל, אבל עדיין ממשיכים לקבל קצבה בזכות העבודה שעשינו כי זה לא פשוט להכיר במחלת סרטן כתאונת עבודה.

<גלעד מרקמן: לפי החוק היום, אחרי שנתיים, כיוון שהלקוח נפטר, אנחנו לא מקבלים יותר למרות שטכנית אתה ממלא טופס ולכן לא בטוח שעשו דרכנו אלא האלמנה תלך למלא טופס ואוטומטית יכירו לה בהמשך.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, כן יש כאן הליך שהוא עצמאי.

<נעה בן שבת: האלמנה ממלאת טופס.

<גלעד מרקמן: היא לא צריכה אותנו.

<גלעד מרקמן: יש לה הכרה.

<יניב גוזלן: בזכות ההכרה היא קיבלה את זה כי אחרת היא לא הייתה מקבלת.

<גלעד מרקמן: בזכות ההכרה.

<נעה בן שבת: בזכות ההכרה היא קיבלה הרבה דברים אבל זה לא משנה את המצב שהיא מגישה תביעה עצמאית.

<יניב גוזלן: היא לא מגישה תביעה.

<יניב גוזלן: ההכרה כבר התקבלה.

<נעה בן שבת: אותו טופס.

<גלעד מרקמן: עשינו את העבודה, הכרנו למישהו ועכשיו אנחנו נקבל עבור שני אנשים שחלו בסרטן, שניהם מקבלים כסף, האלמנה ממשיכה לקבל כסף.

<גלעד מרקמן: אני חושב, זאת ההצעה שלי, שבמקרה הזה אנחנו עדיין נקבל חמש שנים ולא רק זה אלא אחרי חס וחלילה הפטירה, אנחנו נקבל רק שישים אחוזים מהגמלה כי הגמלה ירדה.

<גלעד מרקמן: אנחנו זכינו בגמלה הזאת.

<גלעד מרקמן: אנחנו השגנו להם את הכסף וזאת עבודה קשה.

<גלעד מרקמן: לקוח שחלה והחזיק מעמד שנתיים, אנחנו נקבל שנתיים וכשהוא מחזיק חמש שנים, נקבל חמש שנים על אותה עבודה?

חיים כץ: רשמנו את זה.

<גלעד מרקמן: אני מוכן להציע את הניסוח.

חיים כץ: אל תציע כלום.

חיים כץ: עורכי הדין שלנו לא פחות טובים.

<גלעד מרקמן: יותר טובים.

חיים כץ: לא יותר טובים אבל לא פחות טובים.

<גלעד מרקמן: בתחום הזה, בוודאי.

<שי סומך: האלמנה לא הייתה צד להסכם.

<גלעד מרקמן: הרבה פעמים היא צד להסכם.

חיים כץ: תמשיכי להקריא.

<איילת וולברג: 315ו מהי תביעה אחת לעניין תשלום בעד טיפול בתביעה כאמור בסימן זה – יראו כתביעה אחת תביעות שהוגשו לגמלאות שוניות עקב מאורע אחד מכוח ענפי ביטוח שונים.

<איילת וולברג: יראו כתביעה אחת תביעה להכרה בדרגת אי כושר שאינה קבועה או דרגת נכות לא יציבה, ותביעה להכרה בדרגה כאמור שהיא קבועה או יציבה, לפי העניין.

<איילת וולברג: לא יראו תביעה בשל החמרת מצב רפואי או תפקודי כחלק מהתביעה שקדמה לה, ולעניין החמרת המצב יחולו הוראות סעיף 315ג(ג)(1).

<איילת וולברג: יראו תביעה להכרה בפגיעה כפגיעה בעבודה כחלק מתביעה לגמלה שתוגש בהסתמך על ההכרה.

<איילת וולברג: יראו ערר על החלטת ועדה רפואית וערעור על החלטה בערר כחלק מהתביעה שלגביה הוגשו.

<גלעד מרקמן: את מרבית ההערות שלחתי לפני כמה ימים ליועצת המשפטית.

חיים כץ: היא התייחסה אליהן.

<גלעד מרקמן: חלק כן וחלק לא.

חיים כץ: לא.

חיים כץ: חלק היא לא קיבלה אבל היא התייחסה.

חיים כץ: היא לקחה את ההערות שלך, ישבה עליהן והתייחסה אליהן.

חיים כץ: חלק היא לא קיבלה.

<גלעד מרקמן: חלק לא הסברתי טוב ולכן אני מסביר שוב.

חיים כץ: לא צריך.

חיים כץ: לא יעזור לך.

<גלעד מרקמן: אני מתנצל על שאני מעיר הרבה הערות.

<גלעד מרקמן: זאת הייתה המטרה.

<גלעד מרקמן: אני רוצה להציע עוד הצעה שתפתור את בעיית הפריסה.

<גלעד מרקמן: קיימת אפשרות, לפחות בנכות מעבודה, ואפשר להרחיב את זה גם לנכות כללית, שהנכה, אם הוא מקבל גמלה חודשית, יוכל להגיש בקשה להיוון בחמש שנים ויקבל את החלק שהוא צריך לשלם שכר טרחה כתשלום חד פעמי.

<גלעד מרקמן: אז כל חודש ירד ממנו הסכום הזה.

חיים כץ: מה אומר על זה הביטוח הלאומי?

<שרית דמרי דבוש: היוון ניתן לעשות אך ורק בנכות מעבודה ולא בנכות כללית.

<גלעד מרקמן: אפשר לתקן את החוק.

חיים כץ: אתה צודק.

חיים כץ: תמחקי את זה.

חיים כץ: אנחנו לא נתייחס לזה.

חיים כץ: תודה.

חיים כץ: תמשיכי להקריא.

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא הבנתם מה הוא אמר.

אורלי לוי אבקסיס: הוא אמר שכשאתם נותנים, אתם תתנו הלוואת גישור וההלוואה הזאת תרד בתשלומים כאילו היה משלם לו את התשלום החודשי, את החלק החודשי.

אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת, ההיוון יהיה חלקי.

אורלי לוי אבקסיס: לא אמרתי שאני מסכימה אבל אני מנסה להסביר לביטוח הלאומי כי לדעתי הוא לא הבין.

חיים כץ: הבין.

<שרית דמרי דבוש: אנחנו מבינים.

<גלעד מרקמן: אנחנו נספוג את הריבית.

אורלי לוי אבקסיס: הם יספגו את הריבית.

חיים כץ: אמרה לך שזה ניתן רק בנכות מעבודה.

חיים כץ: על זה הוא אומר תקנו את החוק.

חיים כץ: בדיוק היום נתקן את החוק.

חיים כץ: עוד רבע שעה נישאר, נגיש הצעה.

אורלי לוי אבקסיס: הוא רוצה על הפלטפורמה הזאת.

<גלעד מרקמן: לא.

<גלעד מרקמן: זה החוק.

<גלעד מרקמן: מה הבעיה?

<גלעד מרקמן: זה החוק.

<שרית דמרי דבוש: יש לזה גם תכליות מאוד מסוימות.

<גלעד מרקמן: בזמנו ביטוח לאומי אמר - - -

חיים כץ: סלח לי.

<גלעד מרקמן: אני רוצה להשלים את ההצעה שלי.

<שרית דמרי דבוש: כפי שציינתי, יש תכליות מאוד מסוימות להיוון.

<שרית דמרי דבוש: ההיוון ניתן, וזה קבוע בחוק ובתקנות.

<שרית דמרי דבוש: מטרתן לצורך או שיקום או לסייע לנכה להקמת עסק.

אורלי לוי אבקסיס: הבנו.

חיים כץ: אורלי, יש לנו שתי הפסקות בדרך וכל אחת תארך כשעה.

<איילת וולברג: 315.

<איילת וולברג: התקשרות לעניין טיפול בתביעה כל התקשרות לעניין טיפול בתביעה בעד תשלום תהיה בהסכם בכתב שיפורטו בו בין היתר כל אלה: התשלום בעד הטיפול לפי שלביו הצפויים, אופן חישובו, תנאי התשלום ומועדיו, לרבות דמי הגשת תביעה.

<איילת וולברג: הגמלאות שלגביהן תוגש התביעה.

<נעה בן שבת: אדוני, אני מציעה להוסיף הליכים ופעולות שיכלול הטיפול בתביעה.

<נעה בן שבת: אלה לא השלבים אלא הליכים ופעולות שקשורים בטיפול בתביעה.

<גלעד מרקמן: איך אני יכול לדעת מראש איזה הליכים אני אעשה?

<נעה בן שבת: זה דווקא מסתמך על ההצעה שלכם בנושא של ההליכים והפעולות שיכלול הטיפול בתביעה.

<נעה בן שבת: השאלה אם אני לא רוצה להגיד לו מה נכלל ומה לא נכלל.

<גלעד מרקמן: ייכלל ייצוג בוועדות, אם זה אצל עורך דין.

<גלעד מרקמן: זה הדבר העיקרי.

<גלעד מרקמן: אם אני צריך להגיש ערעור, נכה נזקק, אלף ואחד דברים.

<גלעד מרקמן: אני יודע מראש?

<גלעד מרקמן: אחרי כן אתם מורידים שישים אחוז שכר טרחה כי לא כתבתי משהו.

<גלעד מרקמן: לא יודע מראש מה אני צריך לעשות.

<גלעד מרקמן: באמת, אני לא יודע.

<נעה בן שבת: בסדר.

<נעה בן שבת: אז נישאר עם פסקאות (1) ו-(2).

<איילת וולברג: בטרם ההתקשרות יימסר למי שמבקש טיפול בתביעה דף מידע כללי, בכתב ובלשון פשוטה ובו עיקרי סימן זה, ובכלל זה פרטים לעניין חיוב בתשלום גם במקרה של קיזוז הגמלה כנגד חוב, וכן מידע בדבר האפשרות לפנות למוסד באופן ישיר ולקבל סיוע מטעם המוסד בהגשת התביעה ובדבר הזכאות לסיוע משפטי לפי הוראות סעיף 397.

<איילת וולברג: המבקש טיפול בתביעה יאשר בחתימתו על גבי העתק דף המידע הכללי כאמור בסעיף קטן (ב) כי קיבלו, והעתק הדף בחתימתו יצורף כנספח להסכם ההתקשרות.

<איילת וולברג: המבקש טיפול בתביעה רשאי לחזור בו מההתקשרות בהסכם, בלא שיחויב בתשלום בשל כך, בתוך 14 ימים ממועד קבלת ההסכם בכתב, למעט אם עד מועד האמור הוגשה תביעה שבשל הגבלת מועדים לפי דין לא ניתן היה להגישה במועד מאוחר יותר.

<איילת וולברג: לא קוימו הוראות סעיף זה, לא יידרש בעד טיפול בתביעה סכום העולה על שישים אחוזים מהתשלום שניתן היה לדרוש בעד טיפול כאמור לפי הוראות סעיף 315ב או 315ד, לפי העניין.

<איילת וולברג: אין בהוראות סימן זה כדי למנוע את הפסקת ההתקשרות בידי צד מהצדדים לפי כל דין.

<איילת וולברג: השר, באישור ועדת העבודה והרווחה, יקבע הוראות לעניין הסכם ההתקשרות ודף המידע הכללי לפי סעיף זה, ובין היתר הוראות לעניין פרטים שייכללו בהסכם ובדף המידע, צורתם, השפות שבהן ייערכו ודרכי מסירתם.

<איילת וולברג: 315ח סייג להגבלת תשלום בעד טיפול בידי עורך דין בהליכים מסוימים הוראות סעיפים 315ב(א) ו-(ב), 315ג, 315ה ו-315ו(1) לא יחולו על טיפול בתביעה בידי עורך דין אם כרוך בה אחד מההליכים המפורטים להלן, והכול אלא אם כן קבע שר המשפטים, בהתייעצות עם השר ובאישור ועדת העבודה והרווחה, סכומים מרביים לתשלום בעד תביעה כאמור או הגבלות על אופן התשלום או מועדי גביית התשלומים.

<איילת וולברג: תובענה שהגיש עורך הדין לבית הדין לעבודה בשל החלטה של פקיד תביעות שלא להכיר בתביעה, למעט החלטה לעניין דרגת אי כושר או החלטה בשל אי שיתוף פעולה מצד התובע.

<איילת וולברג: ערעור שהגיש עורך הדין על החלטת ועדת מומחים, לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, שלא נובעת מאי שיתוף פעולה מצד התובע.

<איילת וולברג: בסעיף זה, "אי שינוי פעולה מצד התובע", לרבות אי השלמת פרטי תביע, אי מסירת מסמך או מידע הנוגעים בדבר או אי התייצבות לדיון בוועדה רפואית או בוועדת עררים.

<איילת וולברג: 315ט מס ערך מוסף ושינוי סכומים ועדכונם על הסכומים כאמור בסעיף 315ב ובסעיף 315ד ייווסף מס ערך מוסף.

<איילת וולברג: הסכום הנקוב בהגדרה "הסכום המזערי" יעודכן ב-1 בינואר של כל שנה, לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני אותו יום לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום 1 בינואר של השנה הקודמת, ולעניין מועד העדכון הראשון – לעומת המדד שפורסם לאחרונה ביום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014).

<נעה בן שבת: אדוני, אני מציעה שנהיה ב-1 בינואר 2015 כי אנחנו מתקרבים למועד הזה.

<איילת וולברג: שר המשפטים, בהתייעצות עם השר ובאישור ועדתה עבודה והרווחה, רשאי לשנות, בצו, את השיעורים המרביים.

<איילת וולברג: הודעה בדבר הסכום המזערי המעודכן ובדבר השיעורים המרביים תפורסם באתר המוסד.

<איילת וולברג: 315י דיווח לכנסת, הוראת שעה מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה יציין עובדה זו במסמכים המוגשים למוסד במסגרת הטיפול בתביעה.

<איילת וולברג: המוסד ימסור לוועדת העבודה והרווחה, מדי שנה, בחמש השנים החל מיולי 2016, נתונים בדבר מספר הזכאים לגמלה, סכומי הגמלה ששולמו ואחוזי הנכות ודרגת אי כושר שנקבעו, לפי סוגי הגמלאות, תוך הבחנה בין מי שתביעתם טופלה בידי מי שמייצג בתביעה או מסייע באופן אחר בהגשתה ובין מי שתביעתם טופלה באופן אחר.

<נעה בן שבת: המוסד ביקש יותר מאוחר.

<נעה בן שבת: מדצמבר 2016.

<איילת וולברג: תיקון סעיף 391

פסקה יבוא: "(8) של אדם לעניין גביית תשלום בעד טיפול בתביעה לעניין סימן ב'1 לפרק י"ד".

פסקה יבוא: תיקון סעיף 397 בסעיף 397 לחוק העיקרי –

קטן יבוא: "(א1) הוראות לפי סעיף קטן (א1) בדבר מתן סיוע משפטי לכל מבקש שאינו חבר בני אדם, יחולו גם על סיוע משפטי לתובע גמלה בהליכים בבית הדין לעבודה לעניין סימן ב'1 לפרק י"ד".

קטן יבוא: בסעיף קטן (ב), במקום "הסיוע המשפטי יינתן" יבוא "הסיוע המשפטי לפי סעיף זה יינתן".

קטן יבוא: "(ד) בהחלטות המוסד הניתנות לערעור בפני בית הדין לעבודה או שניתן להגיש בשלן תובענה לבית הדין לעבודה יצוין, בלשון פשוטה, מידע בדבר הזכאות לסיוע משפטי לפי סעיף זה, לכל מבקש שאינו חבר בני אדם, בלא הגבלות בדבר יכולת לשאת בהוצאות השירות המשפטי".

קטן יבוא: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה שישים ימים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה) והוא יחול על כל הסכם לטיפול בתביעה לגמלה בפני המוסד שנכרת מיום התחילה ואילך.

קטן יבוא: תקנות ראשונות תקנות ראשונות לפי סעיף 315ז לחוק העיקרי, כנוסחו בחוק זה, יובאו לאישור ועדת העבודה והרווחה עד ליום.

קטן יבוא: .........

קטן יבוא: עד לקביעת תקנות כאמור תהיה צורת ההסכם ודף המידע הכללי ופרטיהם בהתאם לאמור בסעיף 315ז(א) ו-(ב).

<נעה בן שבת: צריך לקבוע איזשהו מועד להתקנת תקנות.

מיקי רוזנטל: שישים ימים.

קארין אלהרר: אין כנסת.

<נעה בן שבת: אפשר לחודש מאי.

חיים כץ: אין כנסת.

חיים כץ: 1 ביוני.

<מייק בלס: עמוד 14, סעיף 315ז(ב).

<מייק בלס: כתוב שבטרם ההתקשרות יימסר למי שמבקש טיפול בתביעה דף מידע כללי בכתב או בלשון פשוטה.

<מייק בלס: לכאורה זה מטיל על הגופים המסייעים להסביר את החוק הזה בלשון פשוטה.

קארין אלהרר: מה הבעיה?

<נעה בן שבת: לכן מוצע לקבוע תקנות.

<מייק בלס: אבל החוק נכנס לתוקף לפני שיהיו תקנות ואני לא יודע מתי יקבעו תקנות.

<מייק בלס: זה שכתוב כאן שב-1 ביוני יהיו תקנות, אולי לא יקבעו תקנות ב-1 ביוני כי זה לא יהיה דבר ראשון לממשלה לעסוק בו ולשר שייכנס.

<מייק בלס: אני לא יודע.

חיים כץ: תקנות זה לא השר.

חיים כץ: הוא רק חותם.

חיים כץ: המוסד לביטוח לאומי יעשה את התקנות.

<מייק בלס: ההצעה שלי לא להטיל על כל גוף לנסח בלשון פשוטה את החוק המורכב הזה.

<מייק בלס: ייקח הביטוח הלאומי, יסביר בלשון פשוטה את החוק הזה לאנשים וישים אותו באתר האינטרנט ואנחנו נפנה לשם.

חיים כץ: תרשמי את ההערה.

אורלי לוי אבקסיס: הכוונה שיהיה ניסוח אחיד של הביטוח הלאומי?

<קריאה: כן.

מיקי רוזנטל: חובה עליהם לחלק אותו.

<קריאה: באתר האינטרנט של המוסד.

אורלי לוי אבקסיס: לא.

מיקי רוזנטל: שלא תהיה אי הבנה.

מיקי רוזנטל: הביטוח הלאומי ינסח וזה יצורף.

<מייק בלס: זה הטריד אותי עוד יותר בגלל הסנקציה שקבועה כאן שאי עמידה בכל אחת מההוראות, מיד מורידה אחוזים עצומים מהשכר.

<מייק בלס: אני צופה בעיני רוחי לקוחות או עורכי דין אחרים של לקוחות שעל כל הסכם - - -

חיים כץ: אתה שמעת את דברי קודם לכן.

חיים כץ: אני רוצה שתרוויחו במידה, שתתייעלו, תרוויחו ותתנו שירות טוב.

<מייק בלס: הסנקציה החוקית בחוק ראשי להוריד על אי עמידה של כל דבר קטן שמישהו יטען שהוא לא חייב לי ושאתבע אותו, ארבעים אחוזים מהשכר יורד.

<מייק בלס: אתם ראיתם באיזה אחוזים זה היה.

חיים כץ: רשמנו.

<מייק בלס: סעיף 315ח בעמוד 16.

<מייק בלס: שימו לב שנכנס כאן, אחרי הקריאה הראשונה, זה נושא חדש, הגדרה של אי שיתוף פעולה מצד התובע ואני חושש שזה יחלחל גם להיבטים אחרים של הביטוח הלאומי.

<מייק בלס: הגדרה של אי שיתוף פעולה.

<מייק בלס: קיבלנו את זה לפני יומיים.

<נעה בן שבת: אני רוצה להסביר.

<נעה בן שבת: זה היה בנוסח שהיה לפני יומיים וכידוע לי זה נמצא אצלכם לפחות מיום שישי.

<מייק בלס: אני מתנצל.

<נעה בן שבת: הנושא של אי שיתוף פעולה, ביטוי של התקנות, אנחנו רוצים להבהיר שאנחנו לא מדברים על כך שכל תביעה, בגלל שלא השלימה את המסמכים, עכשיו הערעור על כל העסק הזה יחריג מהתחולה של הצעת החוק, של ההגבלה שבהצעת החוק.

<נעה בן שבת: זאת בעצם תוצאה של ההבהרה מהי ההחלטה של פקיד תביעות שלא להכיר בתביעה.

<נעה בן שבת: הנושא של אי שיתוף פעולה כבר קיים היום כאשר מדברים על התקנות שנוגעות לתביעה לגמלה.

<נעה בן שבת: יש שם הוראות.

<מייק בלס: זה סייג לשכר שפותח פתח להתנהלות של הביטוח הלאומי מול המבוטחים.

<מייק בלס: צריכים להיות מוטרדים מהכנסת דבר כזה ארבעה ימים כשדנים בשכר ולא בהיבטים המהותיים.

<לבנת פורת: אין היום הגדרה של אי שיתוף פעולה.

<לבנת פורת: זאת הגדרה חדשה שנכנסת לחוק הביטוח הלאומי ותפגע בהרבה מאוד אזרחים.

חיים כץ: ההערה הבאה.

<מייק בלס: הערה אחת לגבי זה שאדם יכול לחזור מהחוזה תוך 14 ימים, בעמוד 15, סעיף קטן (ד).

<מייק בלס: אדם רשאי לחזור תוך 14 ימים מהחוזה.

<מייק בלס: המשמעות מבחינת האנשים שלא יעבדו על התיק שלהם 14 ימים כי משקיעים עבודה.

חיים כץ: שלא יעבדו.

<לבנת פורת: בגלל זה אדם עלול לאבד קצבה של חודש.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: הוא אחראי לעצמו.

<לבנת פורת: אפילו אם הוא רוצה שאני אתחיל, אתה לא מאפשר לי לעשות זאת.

<לבנת פורת: אתה לא מאפשר לו להגיד לי שאתחיל מיד לעבוד.

חיים כץ: קניתי בגד בחנות, הוא לא מוצא חן בעיני ואני מחזיר אותו לחנות.

<לבנת פורת: אבל לא איבדת את זכויות שלך.

<לבנת פורת: כאן אתה מחייב אותו לאבד זכויות.

חיים כץ: אני לא מחייב אותו בכלום.

חיים כץ: הוא בגיר והוא יודע מה הוא עושה.

<לבנת פורת: לא.

<לבנת פורת: אתה לא מאפשר לו לבחור.

<לבנת פורת: אתה מכריח אותנו לעבוד בשיטה כזאת.

<מייק בלס: אם הייתה לו אופציה 14 ימים אתה יכול לחזור ואז לא עובדים.

חיים כץ: אני רואה שאתה יודע להסביר.

חיים כץ: ישבו אתו, יסבירו לו, יגידו לו שאלה המשמעויות.

<נעה בן שבת: ראינו פסקי דין של אנשים שבאו לחברה וחתמו על הסכם התקשרות ואחרי יומיים תפסו את עצמם.

<לבנת פורת: זה לא נכון.

<לבנת פורת: במקרה כזה אנחנו מחזירים כסף.

<לבנת פורת: תנו יומיים-שלושה אבל לפחות תני לו את האפשרות לבחור.

<גלעד מרקמן: אני מדבר על סעיף 315ח(א)(1)], לגבי התובענה שהגיש עורך דין לבית הדין בשל החלטה של פקיד תביעות והתשובה היא שלא להכיר בתביעה.

<גלעד מרקמן: המלים שבעייתיות לי הן שלא להכיר בתביעה.

<גלעד מרקמן: קודם כל, שלא להכיר בתביעה, זה לא מושג שמופיע בחוק.

<גלעד מרקמן: זה סלנג.

<גלעד מרקמן: לא הכיר בתביעה.

<גלעד מרקמן: פקיד תביעות דוחה תביעה.

אורלי לוי אבקסיס: אז מה, אז דחה?

<גלעד מרקמן: כן.

<גלעד מרקמן: דחה את התביעה.

חיים כץ: הערה הבאה.

חיים כץ: חבל על הזמן.

<קריאה: בנפגעי עבודה, התביעה מהווה גם בקשה להכרה בתאונה.

<קריאה: אם זה נדחה, זה בלי הכרה באירוע כתאונת עבודה.

אורלי לוי אבקסיס: מה המונח בו משתמשים?

אורלי לוי אבקסיס: אי הכרה או דחייה?

אורלי לוי אבקסיס: גם וגם.

אורלי לוי אבקסיס: זה עניין של נוסח.

<רומי הוניג: בהמשך להערה, לגבי החלטה של פקיד תביעות.

חיים כץ: אנחנו נבדוק את זה.

<רומי הוניג: משהו חדש.

<רומי הוניג: גם בנכות כללית אנחנו מגישים תביעות על החלטה של פקיד תביעות.

<רומי הוניג: למשל, במעמד של משתכרת ועקרת בית, אנחנו מגישים שם תביעות.

<רומי הוניג: זה לא לדחות את התביעה אלא זאת החלטה של פקיד תביעות.

<גלעד מרקמן: למשל תביעות נוספות.

חיים כץ: לא.

חיים כץ: אל תסביר.

חיים כץ: היא עורכת דין טובה ולא צריכה שתסביר את דבריה.

חיים כץ: משרד הבריאות.

<אלי שחר: יש לי מה לומר על סעיף שמפריע לי.

<אלי שחר: בעמוד 16, סעיף (ב)(א)(2), צריך להוסיף לו בנוסף לוועדת המומחים גם ועדה רפואית לערר מאחר ועל פי החוק אלה שתי הוועדות היחידות שיכולות להגיע לבית הדין.

<נעה בן שבת: הוספנו כאן את ועדת המומחים.

<אלי שחר: כן.

<אלי שחר: בגזזת צריכה להיות גם ועדה רפואית לערר.

חיים כץ: בסדר.

<דורון יהודה: בעמוד 16, סעיף (ב), אי שיתוף פעולה מצד התובע.

<דורון יהודה: הסעיף הזה עשוי לפגוע בהרבה נכים.

<דורון יהודה: זה סעיף שהיכן שלא תמצא, תמיד תמצא שאנשים ייפגעו.

<דורון יהודה: אני מבקש שתתנו לסעיף הזה מחשבה נוספת.

אילן גילאון: מה אומר הסעיף?

<דורון יהודה: הסעיף אומר שיתוף פעולה, אי השלמת פרטים.

<דורון יהודה: יש נכים ששוכחים, לא מוסרים פרטים מלאים ולא בגלל שהם לא רוצים אלא כי יש להם בעיות.

<נעה בן שבת: אם בגלל זה לא הוכרה התביעה והוגש ערעור, זה מוחרג מהחוק?

<נעה בן שבת: זה מצדיק?

<נעה בן שבת: הרי כל התכלית לתת את הפטור הזה מתחולת החוק היא בהנחה שצריך פה הליך יותר מורכב.

<נעה בן שבת: השאלה אם זה מוצדק.

<נעה בן שבת: בן אדם שכח את המסמך, רוצה להוסיף אותו אחר כך, מוגש ערעור.

<נעה בן שבת: השאלה אם בגלל זה אנחנו צריכים להחריג אותו מתחולת החוק.

<דורון יהודה: לכן תאמרי שאין שיתוף פעולה.

<דורון יהודה: אני רוצה שזה לא יהיה.

<גלעד מרקמן: בדרך כלל, גם אם דוחים תביעה, אתה שולח לביטוח לאומי את המסמך החסר והם פותחים את התביעה מחדש.

<גלעד מרקמן: כשאנחנו נדרשים להגיע לבית הדין, זה במקרים שמבקשים מסמכים ואין לנו את המסמכים.

<גלעד מרקמן: מבקשים תיק רפואי ואין לנו אותו, הוא אבד, גם לקופת חולים אין אותו ואז הם דוחים את התביעה.

<גלעד מרקמן: אני לא מבקש שתחריגו את זה מהחוק, אבל בכל זאת, זאת עבודה נוספת שצריך להגיש שם תביעה וגם אם זאת תביעה קלה.

<גלעד מרקמן: תראו בזה לפחות כמו ערעור לבית הדין על החלטת ועדה רפואית.

חיים כץ: יש עוד הערות?

<גלעד מרקמן: כן.

<גלעד מרקמן: הבנתי שנמצאת כאן חברת הכנסת קארין אלהרר מ-יש עתיד ואני רוצה להפנות לסעיף 315ט, מס ערך מוסף ושינוי סכומים ועדכונם, בעמוד 17.

<גלעד מרקמן: שם מדובר על תוספת שאין לנו התנגדות, אבל יש לי הצעה יותר טובה.

<גלעד מרקמן: אני חושב שהגיע הזמן שיהיה לנו חוק מע"מ אפס.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: גמרת לדבר להיום.

<יניב גוזלן: אנחנו לא נרוויח מזה כלום.

<יניב גוזלן: הנכים יקבלו את המע"מ ולא אנחנו.

<יניב גוזלן: אני חושב שזאת הצעה נפלאה.

<גלעד מרקמן: זה יהיה חוק טוב שחוקקתם.

אורלי לוי אבקסיס: הצעה מצוינת.

אורלי לוי אבקסיס: נחיל אותה על מע"מ על תרופות, על מוצרי ילדים ותינוקות וכולי.

אילן גילאון: זה הדבר הצודק ביותר שהוא אמר הערב.

<מייק בלס: רציתי להבהיר שהדחייה של 14 ימים עליה דיברנו קודם יכולה להביא לאובדן חודש.

חיים כץ: היא אמרה את זה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אנחנו הולכים להתייעץ.

<מייק בלס: אני מבקש סעיף אחד שלא דיברנו עליו.

<מייק בלס: סעיף 315י בעמוד 17.

<מייק בלס: מי שמייצג בתביעה צריך לציין את העובדה הזאת במסמכים המוגשים.

<מייק בלס: אנחנו מאוד חוששים מזה.

<מייק בלס: היום זה לא המצב הקיים.

<מייק בלס: זה שינוי דרמטי.

חיים כץ: ההערה נרשמה.

חיים כץ: תקבל תשובה.

<מייק בלס: זה שינוי שיכול לפגוע.

אורלי לוי אבקסיס: למה זה יכול לפגוע בו?

<לבנת פורת: כי אפשר לעשות מניפולציות והיו לנו הרבה מקרים שבגלל שיודעים על המסייע ושיש מסייע - - -

אורלי לוי אבקסיס: אולי בתום התביעה יהיו חייבים להוסיף את השם?

<מייק בלס: זה עלול להשפיע על הנתונים שיוגשו.

<נעה בן שבת: אתם כל הזמן טוענים שתהיה פגיעה בזכויות.

<לבנת פורת: מה שאורלי אמרה, זה רעיון מצוין.

<לבנת פורת: בתום התביעה יצוין.

חיים כץ: הפסקה של כמה דקות.

חיים כץ: נקרא לכם בהמשך.

חיים כץ: אנחנו מחדשים את הישיבה.

חיים כץ: אנחנו עדיין ב-3 בדצמבר 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: אנחנו נקריא לכם את מה שהחלטנו.

חיים כץ: אתם עורכי הדין רגילים לשמוע את מה שאתם שומעים בבית המשפט?

חיים כץ: אלה ההחלטות ואין כאן יותר דיבורים.

חיים כץ: אחרי שנקריא את מה שהחלטנו, אתם יכולים ללכת לבית משפט כזה ואחר ולעשות מה שאתם רוצים.

חיים כץ: התייחסנו לכל הנקודות שהעליתם כאן וניתן תשובות עליהן.

חיים כץ: נאמר לכם מה אנחנו חושבים ולאחר מכן נצביע ונאשר את החוק.

<נעה בן שבת: הערה ראשונה התייחסה לנושא הרטרואקטיביות שמובאת בחשבון במניין שישים החודשים.

<נעה בן שבת: לאור הדברים שנאמרו, התקופה הרטרואקטיבית תמשיך להיות מובאת בחשבון בתקופה של שישים חודשים אבל אם הטיפול הוא ערעור על נושא של רטרואקטיביות שעולה על סעיף 296 או הסעיפים המקבילים לו בחוקי הפוליו והגזזת, אני חושבת שאין הגבלה על הרטרואקטיביות, נכון?

<אלי שחר: יש הגבלה, מה-1 בינואר 1995.

<נעה בן שבת: הסעיפים המקבילים לגבי הפוליו והגזזת, לגביהם ערעור כזה יהיה במסגרת הסייג להגבלת תשלום בעד טיפול בידי עורך דין בהליכים מסוימים.

<נעה בן שבת: 315ח.

<נעה בן שבת: נושא של תשלום לגבי הבדיקה מחדש.

<נעה בן שבת: התשלום לגבי הבדיקה מחדש, מוצע להגדיל את הסכום שמדובר בו.

<נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים לקבוע חיוב שעולה על זה.

<נעה בן שבת: זה יהיה כפל הסכום המזערי בו מדובר.

<נעה בן שבת: נושא נוסף נוגע להכנסה רטרואקטיבית של הסכומים.

<נעה בן שבת: לפי מה שמוצע, בכל זאת להשאיר סכומים, כיוון שכל המטרה של הצעת החוק היא הגנה על הגמלה, גם במקרה הזה מוצע לא לגבות גבייה שלא תאפשר להשאיר כספים בידי מקבל הגמלה אבל להגדיל את סכומי הגבייה הרטרואקטיבית.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, מהסכום הרטרואקטיבי אפשר יהיה לגבות 35 אחוזים ומכל סכום של כל חודש אחר כך, הגבייה השוטפת תהיה גבייה של 25 אחוזים לכל חודש.

<נעה בן שבת: לגבי מצב של המשך תשלום אחרי פטירה.

<נעה בן שבת: כאשר האלמנה הסכימה מראש בהסכם ההתקשרות הראשוני שנערך עם התובע, התשלומים יוכלו להיגבות.

חיים כץ: החלק היחסי שהיא מקבלת.

<נעה בן שבת: זה חל רק על אלמן או אלמנה ולא על בן הזוג ולא על ילדים.

אורלי לוי אבקסיס: רק אם הפטירה היא תוך חצי שנה.

<נעה בן שבת: אם הפטירה היא תוך חצי שנה.

חיים כץ: תוך שנה.

<נעה בן שבת: תוך שנה.

<נעה בן שבת: ההיגיון הוא שאתם ממילא תגבו את רוב הסכומים.

<נעה בן שבת: אם הפטירה היא בתוך שנה, גביתם כבר את כל שכר הטרחה המגיע בעד שישים החודשים.

אורלי לוי אבקסיס: אבל זה יהיה יחסי.

אורלי לוי אבקסיס: למען הסר ספק.

חיים כץ: אורלי, יש לך נסיעה ארוכה היום ואני דואג לשלומך.

<נעה בן שבת: לגבי דף המידע.

<נעה בן שבת: דף המידע יפורסם באתר עוד לפני פרסומו בתקנות אבל צריך יהיה לצרף אותו להסכם כפי שנדרש.

חיים כץ: אתם תשלפו אותו מהאינטרנט וצרפו אותו.

אורלי לוי אבקסיס: אבל הוא יהיה חייב להיות חתום.

<קריאה: את ההסכם אתם מנסחים?

<נעה בן שבת: המוסד לביטוח לאומי והוא מפרסם את זה באתר.

<קריאה: לא את ההסכם.

<קריאה: את הפרטים.

<נעה בן שבת: סליחה, את דף המידע.

אורלי לוי אבקסיס: דף המידע שמצורף להסכם.

<קריאה: תמצית החוק.

<נעה בן שבת: הפחתת התשלום תהיה בגין מסירת דף המידע והסכום שאי אפשר יהיה לגבות מהם יהיה 85 אחוזים מהסכום שאפשר היה לגבות.

חיים כץ: הקנס יורד מארבעים אחוזים ל-15 אחוזים.

<מייק בלס: על אי מסירת דף המידע בלבד.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: תמסרו.

<מייק בלס: עכשיו זה ברור.

<מייק בלס: אין בעיה.

<לבנת פורת: לקוח יאמר שלא מסרנו.

<נעה בן שבת: העתק חתום.

<קריאה: על הטופס של ביטוח לאומי?

<קריאה: בהסכם עליו הוא חותם.

חיים כץ: אם זאת הבעיה שלכם, זה בסדר.

<נעה בן שבת: נושא אי שיתוף הפעולה.

<נעה בן שבת: לא נקרא לזה שיתוף פעולה אלא נגיד שדחיית התביעה הייתה מטעמים טכניים ואז לא מגדירים אי שיתוף פעולה.

<נעה בן שבת: הנושא של החזרה התקשרות, 14 ימים.

<נעה בן שבת: אנחנו נדבר על שבעה ימי עבודה במקום 14 ימים וזה מקצר את התקופה.

<נעה בן שבת: לגבי אי הכרה בתביעה.

<נעה בן שבת: אנחנו נדבר על דחיית התובענה, בסעיף 315ח.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על תובענה לבית הדין על החלטת פקיד תביעות או שלא להכיר באירוע כפגיעה בעבודה או להכיר כפגיעה בעבודה או דחיית תביעה, ואז אנחנו נכנסים לכל אותם מצבים עליהם מוגשת תובענה.

<נעה בן שבת: לגבי נושא ציון המידע.

<נעה בן שבת: זה נשאר.

<נעה בן שבת: המידע יצוין ולא צריך יהיה לציין את השם אבל אני מניחה שהחברות והמייצגים לא מתחבאים והנתונים האלה יאפשרו לעקוב ולראות גם את ההשפעה של הסיוע שניתן וגם את ההשפעה של הצעת החוק.

<נעה בן שבת: אני חושבת שזה לא דבר שצריך להסתתר לגביו.

<קריאה: צריך לציין את שם המסייע?

<נעה בן שבת: לא שם המסייע.

<נעה בן שבת: צריך לציין את העובדה שניתן סיוע מיד בתחילה עם כל המסמכים שהוא מגיש.

<לבנת פורת: למה לא בסוף התהליך?

אורלי לוי אבקסיס: הם אומרים שגם כך רואים שזה אתם.

<קריאה: לא, לא נכון.

<קריאה: הוא יכול לזהות לפי רופאים.

<קריאה: בסוף התהליך.

חיים כץ: בסוף התהליך.

מיקי רוזנטל: הכסף לא יועבר עד שלא יימסר המידע.

מיקי רוזנטל: אם יהיה כתוב כך, הכול בסדר.

<נעה בן שבת: תנסחי את זה כך.

<נעה בן שבת: במישור היחסים בין המבוטח לבין המייצג שלו.

<נעה בן שבת: איך אנחנו יכולים להבטיח את זה?

<נעה בן שבת: איך אתה יכול?

<רבקה פריאור: אם יורשה לי.

<רבקה פריאור: קיים חשש שכאשר הציון של הגוף המסייע יהיה בסוף התהליך, זה עלול להשפיע על התוצאות שאנחנו נצטרך לדווח אחר כך לכנסת.

<רבקה פריאור: חס וחלילה, ואני לא מתייחסת לאף אחד מהנוכחים כאן, אם אחד הגופים יראה שהוא כשל בסיוע, הוא לא יציין מי הוא.

חיים כץ: אתם רואים את עורכי הדין, אתם רואים את הרופאים, את רואים הכול ואתם יודעים הכול.

אורלי לוי אבקסיס: הנציגים שלכם אצלנו בחדר אמרו שבכל מקרה הם מזהים.

אורלי לוי אבקסיס: ברגע שזה מוגש, הם מזהים.

אורלי לוי אבקסיס: נכון או לא? את היית אתי בחדר.

<שרית דמרי דבוש: אני רוצה להסביר מה אמרנו.

<שרית דמרי דבוש: אם החשש שהפקידים עצמם יושפעו מעצם הידיעה - - -

חיים כץ: שפרו את השירות שלכם בצורה כזאת שלא יצטרכו אותם.

חיים כץ: תעסקו בזה.

חיים כץ: זה הדבר הראשון.

חיים כץ: אם אתם מתעסקים בזוטות, אין לכם זמן לשפר שירות.

<שרית דמרי דבוש: מבחינתנו לא חייב להיות השם המפורש אלא איזשהו רישום.

חיים כץ: בסוף התהליך.

<לבנת פורת: יש סעיף אחד שהוא מאוד חשוב ואמרת שנחזור אליו.

אורלי לוי אבקסיס: לא סיימנו את הסעיף הקודם.

אורלי לוי אבקסיס: איך אנחנו יכולים להבטיח שהם באמת ירשמו בסוף התהליך?

<נעה בן שבת: אני לא יכולה להבטיח את זה אבל אני גם לא יכולה להבטיח שהם יציינו בתחילת התהליך.

אורלי לוי אבקסיס: תשימי קנס.

חיים כץ: אבל הוא מזהה.

חיים כץ: יש לו את עורכי הדין ואת הרופאים.

<לבנת פורת: תניחו שאנחנו ישרים.

<מייק בלס: צריך לשאול אם הציון הזה הוא טוב לאזרח או רע לאזרח.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא משנה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו רוצים את זה למחקר שלנו.

<לבנת פורת: יש כאן סעיף אחד שהוא מאוד חשוב ואני חושבת שנפלה אי הבנה.

<לבנת פורת: הסעיף שמדבר על כך שאם המוסד לביטוח לאומי מערער על החלטה, אפשר לגבות לפי החלטתכם 1,600 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: את עוד לא יודעת כמה קבענו.

<לבנת פורת: הסכום המזערי.

<לבנת פורת: סליחה.

אורלי לוי אבקסיס: פעמיים הסכום המזערי.

<לבנת פורת: אמרתם כפל הסכום המזערי.

אורלי לוי אבקסיס: את יודעת מה הסכום המזערי?

חיים כץ: התייחסנו לזה.

חיים כץ: אני לא מתווכח אתם.

חיים כץ: ישבנו, החלטנו ואלה ההחלטות שלנו.

חיים כץ: לא מתווכח אתך.

<דורון יהודה: אני רוצה להקל על הנכים ואני רוצה להגיד שדמי פתיחת התיק, אם נקבע אותם באחוזים והנכה ישלם אותם בהתחלה אם הוא רוצה או בסוף, רק במידה שיש הסכמה, ולדעתי יש לזה הסכמה, זאת אומרת שלנכים יש קושי להביא 1,500 שקלים מקצבה של אלפיים שקלים או 2,500 שקלים.

<דורון יהודה: לכן אני אומר לאפשר לנכים, בהסכמה, לכמת את זה באחוזים והם ישלמו את זה בסוף.

חיים כץ: שמענו את מה שאמרת.

<קריאה: תיקים שלא זכו, איך הם ישלמו?

<נעה בן שבת: לגבי התשלום של דמי פתיחת התיק, אני רוצה להבהיר שלא צריך לגבות אותו בהתחלה אלא אפשר לגבות את דמי פתיחת התיק בסוף התהליך.

<נעה בן שבת: זה יתווסף לסכום האחוזי שמשולם.

<נעה בן שבת: לגבי מועד פתיחת התיק, עלתה כאן טענה שאפשר להקדים את זה למועד הגשת התביעה ואני חושבת שאפשר להתייחס לזה אחר כך כשנכנסים לאחוזים.

חיים כץ: שמענו אתכם, שמענו את עורכי הדין ואנחנו לא מתווכחים אתכם.

חיים כץ: אנחנו מצביעים.

חיים כץ: בתביעות קטנות עד גמלה של 1,200 שקלים, פתיחת תיק – 1,500 שקלים כאשר משלמים אלף שקלים עם פתיחת התיק ו-500 שקלים עם ההגשה.

חיים כץ: העמלות יהיו 13 אחוזים לשישים גמלאות.

חיים כץ: בתביעות גדולות, פתיחת התיק תהיה 1,500 שקלים באותה מתכונת, אלף שקלים עם פתיחת התיק ו-500 שקלים עם ההגשה.

חיים כץ: הגמלה תהיה 10.75 אחוזים לשישים חודשים.

חיים כץ: עורכי הדין.

חיים כץ: פתיחת תיק, שוב, 1,500 שקלים.

חיים כץ: גמלאות קטנות, ייצוג בוועדות - 15 אחוזים.

חיים כץ: בכל המצבים, פתיחת תיק – 1,500 שקלים.

חיים כץ: גמלאות קטנות, ייצוג בוועדות – 13 אחוזים.

חיים כץ: הופעה בבית דין – 23 אחוזים.

חיים כץ: הופעה בבית דין לתביעות קטנות – 24 אחוזים.

חיים כץ: כל התשלומים שאתם מקבלים רטרואקטיבית, תקבלו 35 אחוזים.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצבעה.

מיקי רוזנטל: צריך להבהיר בפרוטוקול שבמצב שתהיה פנייה לוועדות לעורכי הדין, השכר נע בסביבות.

מיקי רוזנטל: ..

<קריאה: אין התייחסות למענק חד פעמי.

חיים כץ: אין התייחסות.

חיים כץ: נגמר, אדוני.

חיים כץ: נגמר.

<קריאה: אין התייחסות למענק חד פעמי.

<נעה בן שבת: המענק החד פעמי ייחשב כקצבאות קטנות.

<קריאה: מה זה קצבאות קטנות ומה זה קצבאות גדולות?

<לבנת פורת: מה עם חוות הדעת הרפואיות?

אורלי לוי אבקסיס: קיבלתם 1,500 שקלים במקום 800 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: אתם עדיין לא מרוצים?

<לבנת פורת: חוות דעת אצל רופא בחוץ עולה 5,000 שקלים.

<נעה בן שבת: כשאנחנו מדברים על התביעות הקטנות, אנחנו מדברים על כל מצב בו יש החמרת מצב או מעבר של קצבאות, חלק הגמלה שאנחנו מדברים עליה - - -

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שקיבלתם יותר ממה שחשבתם.

<לבנת פורת: לא נכון.

<לבנת פורת: נתתם לנו פחות מאשר נתן מלול.

<אלון אהרונוב: מלול כתב 11.2.

<אלון אהרונוב: תשאלו את מלול על הטרייד ותראו שאנחנו מתחת למלול.

<יניב גוזלן: אתם סוגרים את החברות.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצבעה.

חיים כץ: מי בעד אישור הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 159) (תשלום בעד טיפול בתביעה), התשע"ד-2014?

חיים כץ: בעד – פה אחד

חיים כץ: כל חמשת חברי הכנסת הנוכחים ויש להם זכות הצבעה אישרו את הצעת החוק.

חיים כץ: אני מקווה שהיא תעבור במליאה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.