ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 118, 2014-12-01 13:00

יואל רזבוזוב: צהריים טובים לכולם.

יואל רזבוזוב: אנחנו התכנסנו כאן בישיבה בלשכת הרבנים הראשיים, הרב הראשי דוד לאו, הרב הראשי השני בדרך, הוא יגיע בהמשך.

יואל רזבוזוב: אנחנו כאן לבחינת הקמת מערך לבירור יהדות ועוד נושא שלפחות אני העליתי אותו לא פעם בדיוני הוועדה, הנושא של הפסיקה בסוף מי יהודי ומי לא, בבתי הדין הרבניים.

יואל רזבוזוב: משם אני אתחיל, כי זאת נקודה כואבת להרבה עולים.

יואל רזבוזוב: אני אגיד קודם כל, אני מבחינתי, סבתא שלי לפי אמא היא ברכה בת מרדכי, וגם כשעשינו שיתוף פעולה יחד עם הצבא, משרד הביטחון, דווקא כן הלכתי עם הרבנות של צה"ל מבחינת הקבורה של החיילים שהם לא יהודים על פי ההלכה ולא כמו שטענו.

יואל רזבוזוב: בוא נגיד שהתגמשנו וקיבלנו את העמדה של האנשים שהם שומרי מסורת, שמפריע להם וסגרנו בסוף על ד' אמות.

יואל רזבוזוב: אז לא כל דבר צריך להקצין ולעשות יחסי ציבור שאנחנו אנטי.

יואל רזבוזוב: אני בעצמי נולדתי בבירוביג'אן, איפה שסטלין שלח את כל היהודים, התחנכתי כאתיאיסט, כמו רוב היהודים בברית המועצות לשעבר, וכשהגעתי לארץ כן הרגשתי פערים, שחסר לי מבחינת המסורת.

יואל רזבוזוב: ראיתי תמונות, ראיתי סבא רב, אבל מאוד מאוד מרוחק.

יואל רזבוזוב: באיזה שהוא שלב, לפני כמה שנים הרגשתי בעצמי שאני רחוק ואני רוצה לצמצם פערים והתחלתי ללכת לרב לקחת קצת שיעורים.

יואל רזבוזוב: בוא נגיד, שלא ישימו עליי ישר תווית ומדבקה שאני אנטי.

יואל רזבוזוב: אני בעד, אני בעד הגישור, אני בעד החיבור הנכון.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו הולכים לרמה הפרקטית מבחינת בתי הדין הרבניים.

יואל רזבוזוב: אנשים מגיעים לשם וישר מתייחסים אליהם כשהם מגיעים שהם חשודים כלא יהודים.

יואל רזבוזוב: כשהם מגיעים לשם, אני ראיתי את ההליכים האלה במו עיניי, כשאתה עומד מול שופטים ודיינים מכובדים, הם יושבים למעלה ואתה מגיע כבר כאחד שהוא נאשם.

יואל רזבוזוב: זאת הצורה שאתה עומד.

יואל רזבוזוב: יש המון המון סיפורים, הגיעו לשולחני המון מכתבים, גם בעצמי ראיתי - - -

אברהם מיכאלי: יואל, אנחנו אשמים בזה.

אברהם מיכאלי: אנשים משלנו באו ורימו וסידרו.

אברהם מיכאלי: כשמתחילים לרמות בודקים את כולם.

יואל רזבוזוב: אם יש קצת, כמה אנשים שרימו, נקרא לילד בשמו, הביאו מסמכים מזויפים, אבל עדיין רוב האנשים הם בסדר וגם אלה שלא בסדר רוצים מאוד להיות בסדר וצריך לעזור להם ולא להרחיק אותם.

יואל רזבוזוב: המצב שהם נקלעים אליו הוא מאוד מרחיק.

יואל רזבוזוב: הם חווים השפלה ואוטומטית במקום לחבר אותם ליהדות ולחבר אותם למסורת הם לא רוצים לשמוע את זה יותר.

יואל רזבוזוב: מה שאני חושב, קודם כל הרבה תיקים, אלפי התיקים שמגיעים, צריך לבדוק.

יואל רזבוזוב: מי שקרובי משפחה שלו על פי האמא עברו וקיבלו אישור, אז למה צריך להביא אותם לעניין הזה?

יואל רזבוזוב: זה דבר אחד שכבר יצמצם את כמות התיקים.

יואל רזבוזוב: הדבר השני, יש מזכירות, שהמזכירות של אותו בית דין תבדוק, שיבדקו את התיק לפני.

יואל רזבוזוב: ברגע שהם בודקים את התיק ורואים שבסדר, אז צריך לשאול את הבן אדם, 'האם אתה רוצה להיכנס ולקבל את הפסיקה?' יש אנשים שחשוב להם, הם רוצים לשמוע שבית הדין אמרו 'אנחנו מכירים בך, אתה יהודי' ויש כאלה שלא צריכים את זה, לא צריכים להיכנס, ואז אנחנו עוד פעם מקלים על הבירוקרטיה וכל ההליך.

יואל רזבוזוב: אלה שרואים בהתחלה בתיק שאין סיכוי שהוא יקבל, אז לבוא, לא להכניס אותו בכלל לשם, כי מה שהוא יחווה זה השפלה.

יואל רזבוזוב: אני אומר לכם בוודאות.

יואל רזבוזוב: להגיד לו בשולחן, לשבת איתו, מישהו מטעם המזכירות, 'אנחנו מאמינים לך, אנחנו רוצים להאמין לך, אבל חסר לנו פה מסמך כזה או אחר, חסרה עדות, בוא תנסה לעזור לנו לעזור לך.

יואל רזבוזוב: תביא עדות'.

יואל רזבוזוב: הוא יביא את העד.

יואל רזבוזוב: אם הוא לא יצליח להביא עדות הוא יבין שהוא לא מתאים לתהליך.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ברשותך.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: קודם כל אני שמח מאוד לראות אתכם כאן, כי אני שותף מאוד לכל העבודה הזאת של ביחד חושבים ומוצאים את המענה הנכון.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני יכול להגיד לכם שכשהייתה אצלכם בוועדה בחורה בשם אניה בוקשטיין, התקשרתי אליה ואמרתי לה בלי צלצולים, בלי רעש, 'אני מאוד מבקש ממך, ספרי לי מה היה שם, כדי שנוכל ללמוד איך לשפר'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ישבתי איתה על כל הסיפור שלה ואז התברר, ובצדק, הטענה שלה הייתה על שני פקידים, האחד שביום הראשון שהיא צלצלה ושאלה 'מה אני צריכה להביא?' אז הוא אמר לה, 'רגע, מי עלה?' אז היא אמרה, היא הייתה בת 8, 'עליתי עם אמא, אבא וסבתא'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: 'אז אולי את מאומצת?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ' היא אומרת לי, 'אני בחורה בת 28, אני חיה את החיים שלי, אתה ככה לא מכיר אותי בכלל, לא יודע מי אני ובטלפון אומר לי כך'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: דבר שני שהיא אמרה, שאחרי שהיא חזרה מבירור יהדות שעליו היו לו רק מחמאות, היא חזרה איתו לרבנות שבה היא נרשמה לנישואין והפקיד שם התעלם מההנחיות שלנו ברבנות הראשית והתחיל לברר את הכול מהתחלה, 'תוכיחי', 'כל מה שהוכחת לא שווה כלום, אני הכי חכם', למרות שבהנחיות של הרבנות הראשית צריך לפנות לבתי הדין הרבניים וכשיש אישור אז האישור הזה הוא אישור מוחלט וסופי.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הבחור שם התעלם ועשה את כל מה שעשה ופגע בה בצורה מחפירה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני שמעתי, דיברתי עם אותה רבנות, אותם שני אנשים לא עוסקים היום בתפקיד הזה שלהם, כי זה דבר נכון, זה היה עוול.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אותו בחור ששואל ומברר ולא סומך על אישור היהדות, אין לו סמכות לזה, זה לא התפקיד שלו.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: היינו אצל ראש הממשלה בהקשר של חוק הגיור ואמרתי לו, 'אדוני ראש הממשלה, אתם מדברים מעל הראש של אחינו עולי חבר העמים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני רוצה לעזור להם ולסייע להם בבירור יהדות, כי זו הנקודה המרכזית'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אמרתי לו, 'המציאות היא שרוב מכריע מאלה שבאים לבירור היהדות', ואני מדבר על למעלה מ-80%, 'מתבררים כיהודים'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כלומר למעלה מ-80% מהפונים, ותיכף אנשי המקצוע יגידו לי אם אני טועה, מתבררים כיהודים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה אנחנו כמדינה, שרוצה לעזור לעולי חבר העמים, לא נעשה פעולה אקטיבית?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה לחכות שבחור בא להירשם לנישואין ורק אז נתחיל?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני כבר שלוש, ארבע, חמש שנים מבקש את זה ועכשיו זה עלה על הפרק, אז אני מודה לכם שהגעתם לכאן כדי לעזור לי בפעולה המעשית.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: רבותיי, הסבים והסבתות מדרך העולם הולכים לעולמם, אנחנו מאבדים את היכולת לשמוע אותם ולקבל מהם עדות.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: במקום לחכות שיבוא בחור להירשם לנישואין, בואו נעשה פעולה אקטיבית.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: יש ל'יד ושם' סיכום עם ארכיונים בחבר העמים להשיג מהם מידע, מעיריות.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה מדינת ישראל לא תלך, בתיאום עם 'יד ושם', בתיאום, להשיג את כל הארכיונים של חבר העמים, של העיריות, להביא לכאן רישום מלא ומדויק?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: למה מדינת ישראל לא תשלח למפות את כל בתי העלמין, כל התמונות של בתי העלמין, ואז אפשר יהיה לדעת אם זו מצבה אמיתית או משהו משופץ ואז אתה פחות יכול לסמוך.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: תארו לעצמכם שיושב לו בחור בן 15 בתיכון בנתניה, אתה אומר שאתה גר שם, יום אחד בתיבת הדואר שלו מגיע מכתב, למעלה על המכתב כתוב 'משרד העלייה והקליטה' מצד אחד, מצד שני 'הרבנות הראשית לישראל', 'הרינו לבשר לך שבבדיקות מצאנו שאתה יהודי.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כשתבוא להירשם לנישואין תבוא עם הנייר הזה והוא האסמכתא שלך לכל דבר ועניין'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זה לא יהיה קליטת עלייה אמיתית וראויה?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זה לא יהיה מכובד?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אתה מדבר על אלה שבאים ומסתכלים עליהם כחשודים, שלא יבוא, אני אומר להם מלכתחילה, 'אחינו אתם, קבלו אישור שאתם אחים'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בואו ננסה אולי במערך שאנחנו רוצים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אמרתי את זה לראש הממשלה ולזכותו של מזכיר הממשלה, אביחי מנדלבליט, שבמקום הוא אמר 'כמה שאתם צודקים, אנחנו פשוט מבזבזים כוחות במקום הלא נכון.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: במקום לבוא ולהגיד לאנשים, בואו להתגייר בתנאים אלה ואחרים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: נכון, בואו נשקיע בזה את המאמץ, בואו נעשה'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אמרתי לו, 'תראה, כבר קיים בסיס, יש במערכת בתי הדין מחלקה לבירור יהדות', אבל, שוב, היא נותנת מענה למי שפונה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בוא נחזק את המחלקה הזאת, בוא ניתן לה את הכוחות שהיא תוכל לעשות את זה, נגדיל לה את המציאות, שהיא תאסוף את הנתונים, שהמחלקה הזאת תוכל לקבל, שוב אני אומר, מארכיונים של עיריות וכפרים נידחים בסיביר, להביא את זה לכאן, לאסוף את הנתונים, שיהיה לה את ה - - -

יואל רזבוזוב: השאלה אם זה מעשי.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על ברית המועצות לשעבר, להביא מכל כפר ארכיון, אנחנו מדברים על עשרות אלפי נקודות.

יואל רזבוזוב: השאלה אם זה מעשי.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בוא נשאל את אנשי המקצוע עד כמה זה מעשי.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אל"ף, אם אני לא אצליח לעזור לכולם, אבל הצלחתי לעזור לעשרות אלפים, בזה אני בטוח.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: לדעתי גם יותר.

יואל רזבוזוב: השאלה אם המדינה יכולה לעשות את זה.

יואל רזבוזוב: האם מותר לנו כמדינה לעשות את הדברים האלה, להיכנס לארכיונים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: חשבתי על זה, שיבואו - - -

יואל רזבוזוב: באיזה דרך מוציאים?

יואל רזבוזוב: היום אני יודע מי שעושה את זה הוא ארגון שורשים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: יושב כאן הרב שמעון הר-שלום.

יואל רזבוזוב: הם עושים את זה מצוין.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אנחנו בתור מדינה, להיפך.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ארגון שורשים שעובד עם הנהלת בתי הדין, הם עובדים ביחד.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: שוב, בתי הדין, אני רוצה שהם יגיעו גם כמדינה, עם יכולת כזאת של 'יד ושם' ואני בא ואומר, כמו שיש מאגר במשרד הפנים, מאגר שמות, כלומר אני שומר פה על כבוד האדם, לא הולך לפרסם את זה ברחוב, אבל כל מי שאני יכול לעזור לו, תחשבו איזה קבלת פנים יפה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אולי נעשה את זה באמת בנקודות הבירור כבר?

יואל רזבוזוב: הרעיון הוא מצוין ואני חושב שזה מאוד מאוד יקל.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, זו בדיוק קליטת העלייה האמיתית.

יואל רזבוזוב: השאלה, ברמה הפרקטית, לעשות את זה או שצריך למפות, לעשות תכנית של מיפוי של הערים הגדולות, שהייתה העלייה הכי גדולה, להצליב נתונים שהיום ישנם ברבנות, מי שכבר התחתן, אין לו בעיה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני יכול להוסיף עוד דבר, גם אם יש שם לא יהודי שיידע להגיד לי 'אה, פה, מושק'ה, בוודאי, הם היו יהודים'.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זו עדות שיכולה לעזור לי כאן בבית הדין.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כלומר גם את זה וגם הם, הדור הזה הולך.

יואל רזבוזוב: דווקא אצלכם, אתם כן נותנים משקל לעדות.

יואל רזבוזוב: משרד הפנים, לדוגמה, ועוד משרדים ממשלתיים, הם רוצים רק מסמכים.

יואל רזבוזוב: גם כאן צריך לפתור את הסוגיה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: מהכיוון האחר אני יכול להגיד לך שישנם שני מקרים שאנחנו, הרבנות, אישרנו נישואים של זוג ומשרד הפנים לא מקבל.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: שני מקרים עכשיו על השולחן שלי, שפנינו במכתב גם אל הרב יעקבי בבתי הדין וביקשנו את העזרה בתחום הזה, כי זה לא יכול להיות.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אם אנחנו הרבנות, אנחנו אמורים להיות המחמירים הגדולים ביותר, אני אומר שהוא יהודי ואתם לא מקבלים?

יואל רזבוזוב: זה באמת נשמע לא הגיוני.

יואל רזבוזוב: איך ששמעתי את זה אתמול זה לא הגיוני ואת זה אנחנו נצטרך לפתור מול משרד הפנים ואנחנו נפנה לשר הפנים החדש.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאם הרבנות, שהיא הכי מחמירה - - -

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: והיא עשתה מאמץ וביררה יהדות והזוג הזה, לא נותנים לו תעודה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אי אפשר להנפיק להם תעודת נישואין, כי משרד הפנים אומר 'לא, הם לא יהודים'.

יואל רזבוזוב: אין סיבה שזה יהיה.

יואל רזבוזוב: עד שהתהליך הזה, ואני כן מכיר את ההחלטה, ההמלצה, של הממשלה ואנחנו כן רוצים ללכת לכיוון הזה והכיוון הזה נכון, אבל עד שזה קורה בפועל אנחנו כן צריכים לשפר את העניין של מה שקורה היום, שבן אדם מגיע והוא חשוד והוא צריך לעבור ואנחנו מרחיקים אותו.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אולי נשמע מאנשי המקצוע.

<אליהו מימון: תודה.

<אליהו מימון: ברשות הרב הראשי, ברשות חברי הכנסת, ברוכים הבאים.

<אליהו מימון: שמי אליהו מימון, אני מנהל אגף בירור יהדות בהנהלת בתי הדין הרבניים וברשות

<אליהו מימון: כם אני קודם כל אתן סקירה על מה שקיים, אולי בהמשך אני אומר מה לדעתי הדברים שצריכים עוד לעשות כדי לשפר את השירות.

<אליהו מימון: יש היום אגף בהנהלת בתי הדין הרבניים שמבצע בירורי יהדות בכל רחבי מדינת ישראל, מצפת בצפון ועד באר שבע בדרום.

<אליהו מימון: אנחנו עושים מדי שנה כ-4,000 בירורי יהדות, למעלה מ-95% מהאנשים שפונים לבקש אישור יהדות מקבלים אישור יהדות.

<אליהו מימון: פרק הזמן הממוצע מפתיחת התיק ועד סגירת התיק הוא 28 יום.

<אליהו מימון: פרק זמן ממוצע, המשמעות היא שאם אני לוקח את סך כל התיקים שהם בדרך כלל מסתיימים תוך שבוע וחצי-שבועיים, אבל יש לי 10% שאני נזקק לדברים נוספים, שנדבר עליהם בהמשך, והם גורמים לכך שאני מעלה את הממוצע, הממוצע הוא 28 יום.

יואל רזבוזוב: זה תקנון?

<אליהו מימון: לא, זו המציאות.

<אליהו מימון: אנחנו נמדדים.

<אליהו מימון: אני אספר לכם, אנחנו מערכת נמדדת.

<אליהו מימון: קודם כל נבדקנו ונבחנו על ידי מבקר המדינה שכתב דוח על האגף הזה, דבר שני, אנחנו כל חודש נמדדים, הנהלת בתי הדין מודדת את הביצועים שלה ובהתאם לזה היא גם מתגמלת את העובדים.

<אליהו מימון: אנחנו נמדדים במספרים ונמדדים בפרקי הזמן, לכן אני יודע להגיד כל חודש כמה זמן לקח לנו ואנחנו כל הזמן עמלים על שיפור השירות, קודם כל בגלל שאנחנו מאוד מאוד רוצים שההרגשה שכבודו הזכיר בהתחלה, היא לא תהיה ההרגשה שתלווה את האנשים שמגיעים.

<אליהו מימון: אנחנו רוצים, וזה הדבר הכי אמיתי לפי דעתי בנושא של פרסום, זה חבר מביא חבר, אם אדם הגיע והוא קיבל שירות טוב והוא יצא בצורה זריזה מבית הדין עם אישור יהדות והוא הגיע פעם אחת לבית הדין, פגש גם את מברר היהדות וגם את הדיין ויצא עם אישור יהדות, הוא יהיה מרוצה וזה יעבור הלאה ועוד אנשים יבואו ולנו יש אינטרס בזה, מעבר לזה שלנו מאוד חשובה הזהות היהודית של מדינת ישראל וככל שאנחנו יכולים להביא עוד אנשים לתוך התהליך ולקבע אותם, כמו שאני קורא לזה, בציפורן שמיר בתוך עץ היוחסין שלנו, של עם ישראל, ותיכף נסביר איך אנחנו עושים את זה, אנחנו יותר מרוצים מהעניין הזה.

<אליהו מימון: התהליך הוא ללא תשלום, פטור מאגרה.

<אליהו מימון: לתהליך נכנסים אינטרנטית, דהיינו אדם שרוצה להיכנס לתהליך לא צריך לבוא לבית הדין ולפתוח תיק, הוא פונה באינטרנט למחוז שהוא שייך אליו, שמוצא חן בעיניו להגיע אליו, כלומר לאותו מקום שבו הוא גר, הוא שולח את הנתונים שאנחנו מבקשים שהוא ישלח, הנתונים הללו מוזנים בתוך תוכנת מעיינות.

<אליהו מימון: תוכנת מעיינות זו תוכנה חכמה שיודעת מצד אחד לקחת את הנתונים מהדאטה בייס של משרד הפנים, מצד שני מהדאטה בייס של בתי הדין הרבניים וכשהמברר מגיע אל התיק הוא מקבל תמונה די רחבה וכך הוא יכול לסיים את התהליך בצורה מהירה ולא להזמין את האדם ללפעם נוספת.

<אליהו מימון: המגמה שלנו היא שאדם יבוא לבית הדין פעם אחת, יפגוש מברר, יסיים אצל המברר, יגיע לבית הדין וייצא עם אישור יהדות, זו השאיפה.

<אליהו מימון: ככל שאדם מגיע יותר מוכן, ככל שהוא מגיע עם יותר נתונים ויותר מסמכים והוא מבין מה אנחנו מצפים ממנו, כך התהליך הוא יותר מהיר וזריז.

<אליהו מימון: זה המצב נכון להיום.

<אליהו מימון: אנחנו לא מרוצים מהמצב.

מרדכי יוגב: כמה אחוזים מה-4,000 מסתברים כיהודים?

<אליהו מימון: למעלה מ-95%.

מרדכי יוגב: למעלה מ-95% מסתברים כיהודים?

<אליהו מימון: כן.

<אליהו מימון: מהפונים.

יואל רזבוזוב: כי יש כאלה שלא פונים.

אברהם מיכאלי: מספר הפונים 4,000, שים לב כמה עשרות אלפים לא פונים.

<אליהו מימון: זו בדיוק הנקודה.

<אליהו מימון: הנקודה היא, שהזכירו אותה כבר כאן, שאנחנו חיים על זמן שאול ויש לנו חלון הזדמנויות מצומצם.

<אליהו מימון: הסבתות שהיום הם חלק מהתהליך לא יישארו איתנו לנצח, המסמכים שעליהם אנחנו מסתמכים מתבלים ונעלמים ומתאיידים מן העולם ואנחנו צריכים, לדעתי זה פרויקט לאומי, מדינת ישראל צריכה לנסות להביא כמה שיותר אנשים לתוך התהליך.

<אליהו מימון: אנחנו צריכים לרצות שכמה שיותר אנשים יגיעו לתוך התהליך וזה עדיין בלי לדבר על סד הזמן שבו אנחנו חיים.

<אליהו מימון: צריכים להבין שאדם שמגיע אלינו, לצערי יגיע בדרך כלל בעטיה של חתונה.

<אליהו מימון: אני מאוד שמח שאדם מתחתן, אבל כשהוא מגיע אליי בעטיה של חתונה אז יש לו את הצלם ואת האולם ואת השמלה ואת הארגונים ואת הכול ופתאום צריך גם בירור יהדות וזה הופך להיות הליך מטריד, גם אם הוא יעיל.

<אליהו מימון: בסיכומו של עניין הוא יוצא עם טעם לא טוב בגלל שהוא אומר 'הייתי צריך לרוץ ולעשות.

<אליהו מימון: קיבלתי, נכון, אבל אני הייתי צריך לבוא'.

<אליהו מימון: אני גם שוחחתי עם הגב' אניה בוקשטיין והיא אמרה לי שבעצם מה שהפריע לה בעיקר זה 'למה אני צריכה לעבור בירור יהדות.

<אליהו מימון: למה אני, שהייתי בצבא ושירתי ואני אזרחית ישראלית צריכה לעשות בירור יהדות'.

<אליהו מימון: אז אנחנו לא מרוצים מהמצב מהבחינה הזאת, כלומר אנחנו סבורים שצריך לעשות כמה פעולות לא מורכבות מדי, שבניגוד לגיור התוצאה שלהן היא מובטחת וזה קודם כל הנושא של קמפיין מול הציבור, להביא אותם לתוך בתי הדין, לא בעטיה של חתונה.

<אליהו מימון: אני רוצה ילד - - -

יואל רזבוזוב: אז אתה מביא אותו לבית הדין, קמפיין שתביא אותו לבית הדין, אתה כבר מחזיק אותו בחזקת נאשם.

יואל רזבוזוב: סתם אני אומר - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו בשיחה פתוחה, אמנם בוועדה עם פרוטוקול אבל היא פתוחה.

יואל רזבוזוב: לא יודע, תבוא ותוכיח, זה מפריע לאנשים לבוא ולהוכיח שהם - - -

מרדכי יוגב: הלשכה לבירור יהדות.

<אליהו מימון: אני אגיד לכם קודם כל שהרבה אזרחים ישראלים מגיעים לבית הדין והם לא נאשמים.

<אליהו מימון: בחורה שרוצה לקבל פטור משירות, היא באה לבית הדין והיא רואה את הדיינים יושבים למעלה והיא לא נאשמת.

<אליהו מימון: ואדם שהולך להתגרש, הוא לא נאשם והוא בא לבית הדין והדיינים יושבים למעלה והוא לא מרגיש נאשם.

<אליהו מימון: אני מסכים שאפשר לעשות את זה יותר טוב והתכנית שלנו היא לעשות את זה אחרת, דהיינו הבעיה של בתי הדין, כפי שאתם יודעים, שבתי הדין נמצאים בדפיציט קבוע של 20% מהדיינים.

<אליהו מימון: חסרים 20% דיינים במערכת.

<אליהו מימון: אז הדיין שמשרת את בירורי היהדות - - -

<שמעון יעקבי: 20% זה בתקן, אבל התקן כבר לא עודכן שנים רבות, 30 שנה.

<שמעון יעקבי: חשוב לומר.

<שמעון יעקבי: מאז קומה של המדינה בתי הדין גדלו בערך ב-60%, האוכלוסייה גדלה פי כמה וכמה ובתי המשפט גדלו ב-400%-500%.

<שמעון יעקבי: מה שאמר הרב מימון, חסרים כיום בתקן, שהוא 99, 20, אבל אנחנו צריכים פה עשרות דיינים מעבר למה שקיים.

<אליהו מימון: כן.

<אליהו מימון: המציאות היא שאותו דיין שנותן את השירות בנושא בירורי יהדות הוא גם אותו דיין שעוסק בגירושים ואותו דיין שעוסק במזונות ואותו דיין ש - - - והוא עובד בין לבין.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אפשר לחסוך, אפשר לא לבוא לשם.

<אליהו מימון: בדיוק, לשם אני הולך.

<אליהו מימון: ברשות הראשון לציון, המגמה שלנו וזה גם מופיע בתקנות, שהדיון יהיה אחרת.

<אליהו מימון: כלומר בדיון יהיה מברר יהדות ודיין שיושבים ביחד.

<אליהו מימון: כלומר לא יהיה דיון כפול, לא יהיה מצב שבו אתה יושב מול מברר יהדות, מברר יהדות כותב חוות דעת וזה הולך לדיינים והדיינים מוציאים החלטה, אלא יש פה ישיבה שאתה יושב כאדם שמבקש אישור יהדות מול שני אנשים, אחד מהם הוא מברר יהדות והשני הוא דיין.

<אליהו מימון: אז אנחנו חוסכים פעמיים, קודם כל אנחנו חוסכים את הדבר הכפול הזה שאני צריך פעמיים לעשות תהליך, אני עובד מול מברר היהדות, אחר כך אני הולך לדיין ומתחיל את הכול מחדש.

<אליהו מימון: לא, אני יושב מול אדם אחד.

<אליהו מימון: שתיים, הדיין, תוך כדי התהליך שואל את השאלות שלו, אם יש נקודה מסוימת שהוא רוצה לברר אותה הוא יכול לברר אותה, הוא נמצא בתוך התהליך והדבר הזה יהיה גם יותר ידידותי מהבחינה של מה שאתה הזכרת.

<אליהו מימון: כדי שאנחנו נוכל לעשות את זה נצטרך דיינים ייעודיים לנושא בירור יהדות, נצטרך קמפיין כדי להביא אנשים לתוך התהליך לא בעטיה של חתונה, אלא בגיל 8 ו-10.

<אליהו מימון: כמו שאמרתי לכם, תוכנת מעיינות היא תוכנה שיודעת לבנות עץ יוחסין.

<אליהו מימון: ברגע שהכנסתי אדם אחד, אתה הזכרת בדבריך שאדם שאחותו עשתה בירור יהדות, למה הוא צריך לעשות בירור יהדות.

<אליהו מימון: התשובה היא שהוא לא צריך לעשות בירור יהדות, התקנות קובעות, התקנות ששקד עליהן הרבה עורך דין יעקבי, קובעות שאם אליי כרשם נישואין בא אדם שאחותו עשתה בירור יהדות והוא ממציא לי אישור יהדות של אחותו, הוא פטור מבירור יהדות, כי כבר אחותו עשתה בירור יהדות.

יואל רזבוזוב: אבל בפועל זה קורה.

<שמעון יעקבי: אלא אם כן משתי אמהות.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אז אולי כאן, שוב, אותה נקודה שהזכרתי מקודם, אולי באמת נגיע למצב שברגע שאדם יקבל אישור יהדות, באותו יום כבר ינפיקו לכל אלה שמופיעים בתוכנה - - -

יואל רזבוזוב: לכל המשפחה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כבר הם יקבלו אליהם.

<אליהו מימון: המגמה היא שאדם, כשהוא יגיע אלינו, עם המידע הנכון ויביא את המסמכים הנדרשים, יהיה אפשר להנפיק את אישורי היהדות בדרך כלל גם לקרובי משפחה מדרגה ראשונה.

<אליהו מימון: אלא אם כן יש מקרה ספציפי שהוא מורכב, אבל באופן כללי זה מה שיקרה.

יואל רזבוזוב: מה אנחנו עושים פה?

יואל רזבוזוב: אני חושב על זה, כמו שאמרנו, אותו ילד בן 15 מקבל מכתב, ממשרד הפנים והרבנות שהוא יהודי והוא מוכר.

יואל רזבוזוב: השאלה מה עם אותם אלה שלא יקבלו, איך הם ירגישו במצב הזה, שהוא יהודי על פי אבא ולא על פי אמא.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שזה מצב מאוד רגיש.

<אליהו מימון: אגב, זה בונוס שני שיש לנו.

<אליהו מימון: כי אם אדם בא אליי לבירור יהדות ואני, מה לעשות, מגלה שהוא לא יהודי, אז אני גם ממליץ לו ללכת לבתי הדין לגיור, יש לך אפשרות כזאת.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שאני שואל שאלות תמימות, כי עוד פעם, אני רואה את זה קצת אחרת, בן אדם שעלה לארץ ועל ידי משרד הפנים הוכר כיהודי ואז הוא מגיע והוא מגלה שהוא לא יהודי, הבן אדם לרוב שירת בצבא, הוא חי כמו יהודי, יכול להיות שגם בבית, אני לא אומר שהוא שומר מסורת, מדליק נרות שבת, דברים הכי קטנים, אבל הוא כן מחובר, ואז הוא מגלה שהוא לא יהודי.

יואל רזבוזוב: זה המצב.

יואל רזבוזוב: מה אפשר לעשות כדי להכיר בו?

יואל רזבוזוב: לשלוח אותו לגיור מהתחלה ועד הסוף, גיור קשה ונוקשה, לא יודע אם זה יצליח.

יואל רזבוזוב: יש כאלה שאולי יהיו מוכנים, אבל אני בטוח שהרוב לא יהיו מוכנים, כי הוא מרגיש 'אני יהודי'.

יואל רזבוזוב: אני יהודי מכל הבחינות, אז החליטו פתאום שאני לא.

יואל רזבוזוב: בשבילו זה מכה, איך אנחנו יודעים לפתור מצב כזה?

יואל רזבוזוב: לא יודע, להגיד לו 'תשמע, אתה צריך לעבור', אפילו לא לקרוא לזה גיור, 'אתה צריך לעבור איזה שהוא קורס', צריך לחשוב על המילה, איזה משהו שיקרב אותו קצת יותר.

יואל רזבוזוב: אבל לא לשלול, אתם אומרים 'אתה לא יהודי' וזהו.

יואל רזבוזוב: אנחנו כאן פותרים הרבה הרבה הרבה מקרים.

אברהם מיכאלי: יואל, אני אגיד לך איפה הבעיה של מודעות.

אברהם מיכאלי: אותו עולה שהגיע לארץ וגדלנו ביחד שם, אבא שלו היה יהודי, קראו לו שם ג'יד, יהודי.

אברהם מיכאלי: המודעות של אותו עולה לא הגיעה למצב שהוא צריך להיות יהודי כהלכה, כמו שאנחנו רוצים, כמו שהרבנות רוצה, ואז מתי הוא מגלה את זה?

אברהם מיכאלי: רק כשהוא מגיע לבירור יהדות בזמן הנישואין.

אברהם מיכאלי: את המודעות במערכת החינוך אולי להכניס, בכל מיני מקומות, מערכות ממלכתיות, ששם אנחנו נצטרך להגיד גם לילדים הקטנים, 'רבותיי, בעוד שנה, בעוד 20 שנה, בעוד 15 שנה, אתם תגיעו למצב שתידרשו לתעודה הזאת'.

אברהם מיכאלי: יכול להיות שהמערכות צריכות לדאוג לזה, שלא נדחה את זה לגיל הנישואין, כמו שהרב מימון אומר.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם, בנוסף רובם המכריע, אותם המחוברים שאתה אומר ושהם יודעים שעל פי ההלכה הם אינם יהודים, הם מחמירים ללכת דווקא לבתי הדין שיהיה מקובל על הרבנות הראשית לישראל, זה בארצות הברית וגם באירופה.

נסים זאב: זאת אומרת דווקא בגלל החיבור שלהם והזיקה שלהם ליהדות, כשהם רוצים באמת ובתמים להיות יהודים, הם רוצים אפילו בית דין מחמיר, שלא יהיה ספק שאולי בארץ לא יקבלו אותם כיהודים.

יואל רזבוזוב: לא, לא כולם.

נסים זאב: אני מכיר עשרות רבות.

נסים זאב: אני בכל זאת מקושר למערכת הזאת מאוד.

יואל רזבוזוב: אבל לא כולם ויש הרבה כאלה שלא והם כן מרגישים יהודים, כמו שאמרנו הם סבלו מאנטישמיות.

נסים זאב: יהדות של עניין של רגש.

יואל רזבוזוב: אני גם תמכתי והצלחתי לעזור בתקציבים לנתיב בצבא, גיור בצבא, כי היה חסר להם כסף ולחצתי על משרד האוצר לעזור, כי זה מקום מצוין, תופס אותם בצבא, הם עוברים גיור, חבר'ה מצוינים.

יואל רזבוזוב: השאלה באמת בבתי הספר, איכשהו, לא יודע, מעבר לשיעור תנ"ך עוד שיעור יהדות ואז זה ייחשב להם.

יואל רזבוזוב: צריך לחשוב על רעיונות כמה שפחות, אני לא אומר פוגעניים, אני אומר מרחיקים.

יואל רזבוזוב: יש דברים שאנחנו יוצרים שהם פשוט מרחיקים.

דב ליפמן: הרב הציע את התכנית לצאת החוצה ובאמת לרב.

דב ליפמן: אני לא יודע אם השאלה לרב או לרב מימון, אבל האם יש תכנית עבודה כבר שאנחנו יכולים להראות, להגיש לגורמים אם אנחנו רוצים להוביל את זה?

דב ליפמן: יש משהו כבר מוכן או לא?

<אליהו מימון: כן.

<אליהו מימון: קודם כל אני חייב התייחסות אחת לפני שאני עונה לשאלה של כבודו.

<אליהו מימון: דיברו פה על הנושא של חוץ לארץ, הרב הזכיר את הנושא של 'יד ושם', הזכירו את הנושא של הארכיונים.

<אליהו מימון: בבתי הדין הרבניים היו נציגויות בארצות חבר העמים, מי שעמד בראשן היה ידידי הרב שמעון הר-שלום ואז היינו מקבלים מידעים בצורה רשמית.

<אליהו מימון: היום אנחנו פועלים כגנבים בלילה.

<אליהו מימון: מדינת ישראל לא צריכה לפעול כך.

<אליהו מימון: לטעמי, הנושא של בירור יהדות הוא אינטרס לאומי, אני סבור ששר החוץ צריך ליצור את התקשורת הנכונה מול הגורמים הללו, הרי אנחנו מבקשים מידעים שהם לא מידעים סודיים, אנחנו מבקשים לקבל מידע שהוא פשוט והוא קיים בארכיבים.

<אליהו מימון: בתקשורת הנכונה זה יכול להיעשות.

<אליהו מימון: אגב, זה נעשה גם היום, אבל אנחנו עושים את זה בצורה נסתרת.

אברהם מיכאלי: סליחה, הרב מימון, השגרירויות היום, כל שגרירות ישראל שנמצאת במדינות חבר העמים, היחס אליהן הוא שונה, זה לא שגרירות שלא מתייחסים אליה.

אברהם מיכאלי: כל שגריר שם הוא בעל מעמד ואנחנו, כחברי כנסת, אנחנו אמונים על קשרים פרלמנטריים עם המדינות האלה ויש לנו מערכת יחסים.

אברהם מיכאלי: אם אנחנו נארגן בצורה כזאת או אחרת הם יבינו את זה, הם מבינים שאין להם שום אינטרס להפריע לנו בזה.

אברהם מיכאלי: היום מסמכי קג"ב כבר מוכנים לתת לנו, עד כדי כך.

אברהם מיכאלי: אז אם אין פה שום בעיה במערכת הקשרים שלנו - - -

<אליהו מימון: כשאנחנו פעלנו כגורם רשמי בתוך הנציגויות של נתיב, הנציגויות של בתי הדין הרבניים פעלו בתוך הנציגויות הללו, אז הייתה לנו גם קבלת מידע בצורה רשמית.

<אליהו מימון: היום אנחנו פועלים בצורה בלתי רשמית ואני לא בטוח שחוקית, אני לא מעלה את זה על השולחן, אבל הדבר הזה לא צריך להימשך ככה.

<אליהו מימון: זה צריך להיות אינטרס לאומי שצריך להיות מנוהל ברמה של שר חוץ מול שר חוץ ואלה דברים שאפשר לקבל אותם, אני חושב, זה לא דבר מסובך.

<אליהו מימון: אנחנו אמורים לקבל אותם ואז שמעון הר-שלום - - -

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו נפנה מהוועדה מכתב למשרד החוץ, לשר החוץ, לבקש ממנו לראות אם הוא יודע להסדיר את זה מול המקבילה בארצות שמעניינות אותנו ולנסות ליזום.

יואל רזבוזוב: אני חושב למה אנחנו צריכים לעשות את זה בחשאי, אם אנחנו יכולים לבקש את המסמכים האלה?

נסים זאב: השאלה אם אתה יכול לבקש מסמכים חסויים של אדם פרטי כזה או אחר בלי שהוא ייתן את ההסכמה?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כשהאדם ביקש עלייה לכאן אז הוא ביקש עלייה כי הוא קשור לעם היהודי בגלל חוק השבות, אז זכותה של המדינה לוודא ש - - -

נסים זאב: זכותה, אבל הוא צריך לדעת, הוא צריך לחתום.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אבל הוא חותם על זה.

נסים זאב: יש מסמך כזה?

נסים זאב: אני לא חושב שיש מסמך כזה.

יואל רזבוזוב: אבל זאת אומרת שאנחנו פונים, מי שפונה אל הרבנות, הם לא יוזמים שם.

נסים זאב: אני לא שמעתי על מסמך כזה, שאדם חותם כשהוא עולה שהוא מוכן לחשיפת הנתונים האישיים שלו למדינת ישראל.

<אלחנן גלט: אין מסמך כזה, מדובר על בירור יהדות שיהיה כזה אם יש תהליך.

נסים זאב: צריך להמציא את המסמך הזה .

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת יוגב, בבקשה.

מרדכי יוגב: ברשות הרבנים הראשיים וברשות כולם, אני חושב שהמטרה של ההתכנסות פה, שתביא לכך שיהיה כזה מרכז לבירור יהדות, לשכה לבירור יהדות מטעם הרבנות הראשית, מה שנעשה עכשיו ככה בערך ייעשה בגדול, אחר כך יש מנכ"ל ויש אחרים שימצאו איך זה ייעשה בעטיפה של שיווק ואיך יביא כמה שיותר פנימה.

מרדכי יוגב: זה הדבר הגדול שאנחנו צריכים לקבל אותו, היושב ראש, ולדחוף את המשרדים השונים לממן אותו ולהביא אותו לכדי מימוש, כי הנה לך פה נתונים שהם מדהימים, אמנם בדוגמת מזון קטנה, אבל הם אולי מצביעים על הכלל, אני מקווה כך, ויכול להיות שהם אופטימיים, כי זה פונים, אבל עדיין זה יפתור אחוזים מסוימים, שאין לי מושג להגדיר כמה, 30%, 50%, זה כבר יפתור הרבה ואני חושב שהם גם יכולים, מתוך הרצון להאיר פנים, גם לתת את התדריך מה נדרש לעשות מי שבורר והסתבר שאיננו יהודי, ואז זה יהיה לשיקול דעתו.

מרדכי יוגב: אי אפשר בהוקוס פוקוס לעשות שום דבר על סמך דברים שהם נהדרים וליבנו עליהם, הוא מסר את נפשו בצה"ל, מה יותר מזה?

מרדכי יוגב: אבל זה לא מביא אותו לכדי ההגדרה.

מרדכי יוגב: משתדלים למענו במה שאפשר, אבל בהדרכה הנכונה ובדיון רבני אולי שיבוא לכלל בירור, אבל אי אפשר יהיה לשבור את אותם כללים.

מרדכי יוגב: יוכלו הרבנים הראשיים להכריע בדיון כזה או אחר מה אפשר שיקבל על עצמו.

מרדכי יוגב: כל העניין הוא אם הוא מקבל על עצמו משהו מתוך היהדות, לפחות בענייני דת.

מרדכי יוגב: לא ניכנס פה לדיון הלכתי, איזה מצוות שהוא בתוכן מצוי כדי שלא יישאר בדרכו כרגיל ואז אין שום משמעות לאמירתו 'אני יהודי'.

מרדכי יוגב: עצם זה הוא דבר גדול.

מרדכי יוגב: אם אנחנו נצליח מפה להוציא את ההחלטה הזאת, את ההמלצה הזאת ואת הפנייה הזאת לשרים השונים, למשרד ראש הממשלה כמובן, כי הוא צריך לתכלל את נתיב ואולי גם את השב"כ, צריך להיות פה גוף שיש בו גם אדם שהוא חסוי ושהוא יכול לקבל גם משם את כל המידעים שיש בישראל, תהיה לו הסמכות לקבל, אותה המחלקה ברבנות שתוכל להביא דבר מתוקן.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הגוף הזה למעשה קיים, רק הוא קיים היום רק למי שפונה אליו.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני מדבר על גוף שבעצם יהיה כזה שהוא ייזום כבר ואז אותה תוכנת מעיינות שהיא תוכל לתת מענה לאנשים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הכינו כאן בבתי הדין גם תכנית פעולה מאוד מאוד מסודרת.

מרדכי יוגב: זה חסד גדול, הרב.

מרדכי יוגב: אם אדם בעצם יהודי, אבל פה הוא מתבלבל שאומרים לו לא ואתה אמרת לו 'אתה בעצם יהודי, האמא שלך וסבתא שלך היו יהודיות', אז זה חסד עצום.

מרדכי יוגב: זה פתרון של - - -

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: וזה החסד האמיתי, הוא הפתרון הנכון למאות אלפים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ואז אנחנו מצמצמים את הבעיה לאלה שאבא שלהם יהודי ואמא אינה יהודייה, אנחנו מצמצמים את זה לעשרות אלפים בודדים - - -

מרדכי יוגב: ואז אתה פוגש בו ואתה יכול להגיד לו מה ההדרכה לגביו.

מרדכי יוגב: ירצה יעשה, לא ירצה - - -

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ואז לגביהם יש תשובה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אבל להתחיל היום בהליך למישהו שהוא יהודי ולהתחיל להגיד לו 'בוא לגיור, תעשה פתרון' זה לא נכון.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: בואו נעשה, ויש כאן הצעה, ואני חושב שהפסקנו אתכם, הרב מימון, בתחילת ההצעה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: מדובר בעצם על מינוי דיינים ייעודיים לבתי דין לנושא הזה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: כלומר, שוב, כל המערכת הזאת שבעצם הגשת כאן, הקמת מוקד טלפוני שיענה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: נדמה לי, אגב, שאפשר אולי כבר היום שכאשר באינטרנט מישהו נכנס ופנה, אם אתם רואים כבר היום שלאור הנתונים הוא מופיע אצלכם בתוכנת מעיינות שאחותו הייתה כאן וזו אחות מאמא והוא יהודי, כבר היום אתם יכולים לשלוח לו 'לא, אל תבוא, אתה לא צריך לבוא, הנה האישור שלך'.

<אליהו מימון: אולי עורך דין יעקבי יפרט בעניין הזה יותר, יש לרשם נישואין סמכויות.

<אליהו מימון: בעיקרון התקנות קובעות שרשם נישואין שמגיע אליו אדם מהסוג הזה, הוא רשאי לרשום אותו לנישואין.

<אליהו מימון: אם רשם נישואין מסיבה כלשהי יש לו סיבה לחשוב שהוא רוצה בכל זאת אישור יהדות מבתי הדין, אז בתי הדין ייתנו לו אישור יהדות, אבל באופן עקרוני אין סיבה שרשם נישואין ישלח אלינו אדם כזה בכלל.

<אליהו מימון: כלומר אדם כזה, שני שלבים אנחנו פספסנו כאן.

<אליהו מימון: השלב הראשון, כשאחותו הגיעה לבית הדין, איך זה שלא הכנסנו לתוך המערכת את כל הסביבה הקרובה, קרובי משפחה מדרגה ראשונה.

<אליהו מימון: זה דבר ראשון.

<אליהו מימון: הדבר השני, איך רשם הנישואין שלח אלינו אדם שאחותו קיבלה אישור יהדות.

<אליהו מימון: כלומר דבר כזה לא צריך לקרות.

<אליהו מימון: כשאנחנו נעבוד במתכונת שאנחנו מבקשים לעבוד אני מאמין שהדברים האלה יצטמצמו מאוד.

דב ליפמן: התקציב, הוא אמר שזה רק 5 מיליון ₪ בשנה.

דב ליפמן: זה לא סכומים בשמים להרחיב את זה.

יואל רזבוזוב: אני לא יודע, אם אנחנו מדברים פה על ארכיונים ואנחנו קונים אותם ולא מקבלים אותם, אז אני לא יודע אם אנחנו יכולים למדוד.

<אליהו מימון: אנחנו לא מדברים על לקנות ארכיונים.

<אליהו מימון: אנחנו מדברים על שני דברים, אנחנו מדברים על סריקת ארכיונים קיימים.

<אליהו מימון: ישנם ארכיונים קיימים שהם לא נגישים אלינו, אנחנו צריכים לסרוק אותם ולמחשב אותם.

<אליהו מימון: המידע שיש בהם לעיתים יכול להפוך - - -

יואל רזבוזוב: איפה?

<אליהו מימון: יש ב'יד ושם' למשל ארכיון כזה.

<אליהו מימון: המידע שיש בהם לעיתים יכול להפוך מצב גבולי למצב ברור.

<אליהו מימון: מצב גבולי שבו אין יכולת להכריע אם אדם הוא יהודי או לא, כשאני מקבל את המידע זה לעיתים זה יכול לסגור לי תיק ולגרום לי להגיד שהאיש הזה הוא יהודי, והיו דברים מעולם.

<אליהו מימון: היום זו עבודת פאזל, כשהארכיונים האלה יהיו סרוקים - - -

יואל רזבוזוב: אבל פה אנחנו מדברים על 'יד ושם', אנחנו מדברים על מדינת ישראל.

<אליהו מימון: זה אחת, זה צד אחד של העניין.

יואל רזבוזוב: זה שיתוף פעולה שנראה לי הכי הגיוני.

<אליהו מימון: כן, זה עניין של כסף.

<אליהו מימון: 'יד ושם' מוכרח לתת את המידע, העניין הוא למחשב, להשקיע כספים ולקחת חברה שתמחשב את החומר ותהפוך אותו לנגיש.

יואל רזבוזוב: הארכיונים ב'יד ושם' לא ממוחשבים?

<אליהו מימון: לא.

<אליהו מימון: אלה שאנחנו מדברים עליהם לא ממוחשבים.

<אליהו מימון: זה צד אחד של העניין.

<אליהו מימון: הצד השני, אנחנו צריכים לפתח את היכולות שלנו להגיע למידעים בארצות חבר העמים.

<אליהו מימון: חלק מהתיקים, אני מודיע לכם, אנחנו עושים עבודת בלשות.

<אליהו מימון: אני אומר את זה באחריות.

<אליהו מימון: מבררי יהדות יכולים בקלות לסגור תיק, להגיד 'אין לנו מספיק ממצאים אז אנחנו לא יכולים לאשר'.

<אליהו מימון: הם מנסים לעשות כל דבר, להפוך כל אבן ולהגיע לכל מידע.

<אליהו מימון: אגב, זה גם מה שקרה עם אניה בוקשטיין, היה שם מסמך מסוים, אמרו לה 'גברתי, את יכולה להשיג את המסמך הזה בצורה הזאת והזאת', תוך שבועיים היא קיבלה אותו.

<אליהו מימון: ככה סגרנו את התיק.

<אליהו מימון: אנחנו מטפלים במקרים הרבה יותר מסובכים שהמידעים הללו סוגרים לנו תיקים ומאפשרים לנו לעיתים במקרים גבוליים לאשר יהדות.

<אליהו מימון: לכן הם מאוד משמעותיים.

<אליהו מימון: הדרך שבה אנחנו פועלים היום היא דרך לא ראויה, לטעמי.

<אליהו מימון: אנחנו פועלים בדרכים עקלקלות ואנחנו עושים את זה כי אנחנו חייבים לעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי לאשר יהדות של אדם.

<אליהו מימון: באופן אמיתי אני חושב שמדינת ישראל צריכה לתת לנו כלים לפעול בצורה רשמית, מסודרת, כפי שהיה בעבר, כשהיו נציגויות, כשפנינו בצורה מסודרת דרך לשכות נתיב, היינו מקבלים מידעים בצורה רשמית.

<אליהו מימון: זה דבר שצריך להתנהל ברמות האלה ולא כגנבים בלילה.

יואל רזבוזוב: למה היום זה שונה?

<אליהו מימון: הייתה החלטה של שר המשפטים, אביו של מר לפיד של היום, שהוא החליט לסגור את הנציגויות האלה.

<אליהו מימון: הנציגויות האלה נסגרו ומאז אנחנו פועלים בכל מיני צורות חלטוריסטיות, לא מסודרות ולא מכובדות.

<אליהו מימון: זה צריך להשתנות.

<אליהו מימון: מעבר לזה יש את הנושא של הקמת מוקד טלפוני.

<אליהו מימון: המצב נכון להיום הוא שכל אדם, כפי שהזכרתי, פונה לאותו בית דין שהוא רוצה ללכת אליו.

<אליהו מימון: אנחנו רוצים להקים מוקד ארצי.

<אליהו מימון: מה שלא קיים היום, אין מענה טלפוני בבתי הדין.

<אליהו מימון: בתי הדין הם כל כך עמוסים שהם לא מסוגלים לענות לטלפונים, אנחנו רוצים שיהיה מוקד טלפוני שיקבל את הפניות, שיענה לאנשים, שישיב להם כשהם שולחים נתונים על דברים שהם החסירו.

<אליהו מימון: כי לעיתים אדם מגיע למברר היהדות ואנחנו רואים שהוא לא מילא את הטופס כמו שצריך והדבר הזה מבזבז זמן מקצועי של אנשים שיודעים בזמן הזה לעשות דברים יותר חשובים מאשר למלא טופס ולעיתים זה גם גורם לכך שהוא צריך לבוא פעם נוספת כי הוא לא הביא את מה שצריך.

<אליהו מימון: כשאדם יקבל הדרכה נכונה ואם תהיה לו שאלה הוא יוכל לשאול, הטבע האנושי אומר שכשאני מתקשר לאיזה שהוא מקום אני רוצה שיענה לי מישהו.

<אליהו מימון: כשעונה לי מענה כזה זה לא נותן לי כלום, אני רוצה לשאול שאלה, אני רוצה לברר, אני רוצה לדעת והדבר הזה חייב שיהיה, צריך שיהיה מוקד טלפוני שיקבל את כל הפניות, חייב להיות קמפיין באמצעי התקשורת שנוגע לאוכלוסייה הזאת, לראות איך אנחנו מביאים אותם בגיל מוקדם ככל הניתן לתוך התהליך.

<אליהו מימון: חייב להיות מוסדר כל נושא הבאת המידעים.

<קריאה: דרך בתי הספר צריכים לעשות את זה.

<אליהו מימון: בתי הספר, מרכזי הקליטה, מועצות מקומיות.

<אליהו מימון: יש לנו רעיונות מאוד יצירתיים איך לעשות את זה ואנחנו מאמינים שהדבר הזה יכול להתבצע ויכול להתבצע טוב, כי בניגוד לגיור שהוא הליך ארוך ומורכב, כאן מדובר בדבר שאנשים יודעים.

<אליהו מימון: אותם אנשים, אגב, שיוצאים מתוך התהליך, ואני מדי פעם דוגם את הדבר הזה, אני שואל אדם אחרי התהליך 'איך זה היה?' אז הוא אומר 'תשמע, אני חשבתי שזה יהיה הרבה יותר מסובך'.

<אליהו מימון: הדבר הזה עובר בסוף, המידע הזה בסוף עובר.

<אליהו מימון: למרות התקשורת השלילית עלינו וכל מה שקורה, בסיכומו של עניין המידע הזה כן עובר ואנשים מבינים שברוב המקרים הם מגיעים לבית הדין ואחרי יום אחד הם יוצאים ממנו.

<אליהו מימון: יש גם דבר שנוגע לתהודה הציבורית של התהליך.

<אליהו מימון: אני רוצה לומר לכם, אנחנו מגיעים לוועדות ואנחנו מקבלים ביקורת ואנחנו ראויים לקבל ביקורת כשאנחנו לא בסדר, זה בסדר גמור, אבל חייבת להיות גם אמירה ציבורית, של גורם כמו הוועדה הזאת, שתקרא לציבור ללכת - - - כשאתה מדבר כל הזמן בצורה שלילית על תהליך, אני מכיר את זה בתור מנהל בתי הדין לגיור לשעבר, כשאתה כל הזמן מדבר נגד גיור שזה קשה, קשה, קשה, קשה, המסר עובר ובסיכומו של עניין הצרכנים מבינים שזה קשה והם לא רוצים לבוא.

<אליהו מימון: אבל אם ועדה כזו וגורמים נוספים ממלכתיים יבואו ויגידו, 'רבותיי, בירור יהדות זה הליך פשוט, תבואו לתוך התהליך', יהודי כמו יושב ראש הוועדה, שתתראיין ברדיו רק"ע ושיגיד 'אני בחנתי את התהליך'.

<אליהו מימון: אגב, אני מזמין את הוועדה להגיע מתי שהם רוצים לראות את התהליך ולראות שזה לא כמו שהם מכירים ומספרים להם.

<אליהו מימון: זה שונה, זה עובד אחרת.

<אליהו מימון: תדברו עם אנשים לפני התהליך, תוך כדי התהליך, אחר התהליך.

<אליהו מימון: אני מזמין אתכם, תבואו ותראו.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, יש מקרים.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שאני שומע מקרים, אבל יש מקרים, בנות מספרות שמכריחים אותן לשים חצאיות ועוקבים אחריהן.

יואל רזבוזוב: זה דבר ש - - -

<אליהו מימון: זה לא קיים.

<אליהו מימון: אני מודיע לך את זה עכשיו.

<אליהו מימון: לא קיים לחלוטין.

יואל רזבוזוב: זה מבהיל.

יואל רזבוזוב: זאת שמועה ואני מאמין לשמועה כי אני לא יודע אחרת, אלא אם באמת זה אחרת.

יואל רזבוזוב: אלה דברים שמרחיקים.

<אליהו מימון: אז אני אומר, הסיפורים הללו הם סיפורי בדים.

נסים זאב: מי עוקב אחרי - - -

יואל רזבוזוב: שמעתי.

<אליהו מימון: סיפורי בדים.

<אליהו מימון: אתה מוזמן לבקר בכל בית דין שאתה רוצה במדינת ישראל ואתה תראה שנשים באות כפי שהן באות, איך שהן באות לבושות הן נכנסות לבית הדין.

<אליהו מימון: עוד לא שמעתי על מישהי שלא נתנו לה להיכנס לבית הדין.

<אליהו מימון: זה דבר לא נכון.

<אליהו מימון: אלה סיפורים שמתגלגלים וכשהם מגיעים, כל מיני סיפורי חצר - - -

יואל רזבוזוב: אז זה, כמו שאתה אומר, אם באמת אנחנו נצא באמירה אז גם בתוך האמירה להכניס שהסיפורים ששמעתם הם לא נכונים.

יואל רזבוזוב: חשוב להפריך את הסיפורים האלה.

יואל רזבוזוב: אני אומר לך, עד עכשיו, עד לרגע הזה, אני האמנתי לסיפור הזה.

יואל רזבוזוב: זה נשמע הגיוני.

<אליהו מימון: אני מזמין אותך עם הוועדה, מתי שתרצו, באיזה בית דין שתרצו ותראו את המציאות.

יואל רזבוזוב: כן, אבל כשאנחנו מגיעים עם הוועדה תמיד בית הספר מסודר.

<אליהו מימון: אל תודיע לי.

<אליהו מימון: תגיע לבית דין.

<אליהו מימון: אל תודיע לנו, אתה רשאי להיכנס לכל בית דין.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני חושב שההליך של בירור יהדות צריך להתחיל בחוץ לארץ כבר.

אברהם מיכאלי: כל עולה שמגיע לארץ, רוב העולים עוברים דרך נתיב, דרך הסוכנות או דרך נציג כלשהו שמארגן לו את הכניסה לישראל.

אברהם מיכאלי: לגבי הנציגים, שדיבר עליהם הרב מימון, זה הרעיון שלי, כי, כבוד הרבנים, נתיב הרבה פעמים הם יותר מחמירים מהרבנות.

אברהם מיכאלי: עד כדי כך.

אברהם מיכאלי: כי אמרו להם 'זה כך' ואז - - - אני מכיר משפחות יהודיות כשרות למהדרין שהם פסלו אותם, כי חסר להם מסמך כזה או מסמך אחר.

אברהם מיכאלי: הם לא מפעילים את שיקול הדעת ההלכתי, הם מפעילים את שיקול הדעת הבירוקרטי ויש לי הרבה ריב ומדון איתם.

<אליהו מימון: מה יפתור את זה?

אברהם מיכאלי: שיהיה שם כמו נתיב, נציג כזה או אחר שהרב מימון דיבר עליו, אם הרבנים יסכימו עם זה, שיהיה שם במקום.

אברהם מיכאלי: אז נציג אחד יכול לפתור לפעמים במדינה שלמה את הבירורים במקום.

אברהם מיכאלי: אז אנחנו נגיע פה למצב שהאנשים שיגיעו לארץ כבר יהיה להם תיעוד שיכול לעזור להם להירשם בתור יהודים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הרעיון הזה כבר מופיע בתכנית.

אברהם מיכאלי: יפה.

אברהם מיכאלי: זה דבר אחד.

אברהם מיכאלי: הדבר השני, אני נתקלתי ואני מבין שהרבנים בטח ערים לזה, יש פה בעיה של זיהוי פלילי, מז"פ שלוקחים את המסמכים האלה אליהם לבדיקה וזה לוקח חודשים, למה?

אברהם מיכאלי: כי המשטרה עסוקה, למשטרה יש עוד צרות אחרות.

אברהם מיכאלי: צריכה להיות פה מערכת עצמאית שהרבנות סומכת עליה.

אברהם מיכאלי: כל הדברים האלה, שאנשים קודם כל יגיעו משם עם איזה שהוא תיעוד של אותו בוחן שיושב שם, בשגרירות, הרי איפה נתיב יושב?

אברהם מיכאלי: בשגרירות.

אברהם מיכאלי: יושבים שם ליד השגרירות, אפשר לתת להם מעמד של נציגות הרבנות הראשית, או שהרבנים יחליטו איזה תואר רוצים לתת לו, הם יהיו מוסמכים לתת לבן אדם מין אסמכתא ש'אתה יכול להגיע לארץ ולא תצטרך לעבור אחר כך את כל הבירורים'.

אברהם מיכאלי: כבוד הרבנים, אנשים חושבים שאם הגענו מרוסיה ועברנו פה את הפתח להיכנס לארץ ישראל, זה כבר גמרנו, הכול בסדר, והם לא מבינים איך אתה מעז להגיד לי ש'אני לא יהודי כשאבא שלי ישב בבית סוהר בגלל שהוא היה יהודי'.

אברהם מיכאלי: הוא לא יודע שזה נקבע לפי אמא, הם לא מכירים את הבעיה הזו.

אברהם מיכאלי: למה נתיב לא יושבים פה איתנו?

אברהם מיכאלי: הם לא הוזמנו לישיבה היום?

<דנה גורדון שושני: הסיכום היה שרק חברי הוועדה יישבו.

אברהם מיכאלי: חשוב לשמוע את נתיב, על הבעיות שהם נתקלים בהן שם.

אברהם מיכאלי: הם הרי עושים בירור יהדות, לפי מה הם מאשרים אנשים?

אברהם מיכאלי: חוק השבות זה פלוס בירור יהדות.

אברהם מיכאלי: צריך לשמוע מנתיב באיזה בעיות הם נתקלים שם, כדי שאנחנו נגיד להם, 'רבותיי, אתם אל תתעסקו עם בירור יהדות, יהיה לכם נציג רשמי של מדינת ישראל, של הרבנות הראשית, שהוא יהיה לידכם והוא יעזור לכם בבירור יהדות'.

אברהם מיכאלי: הסוגיה של מודעות ההורים, אנחנו צריכים גם לעבוד על זה.

אברהם מיכאלי: ההורים צריכים לחשוב איזה בעיה תהיה לילד אם עכשיו - - -

<קריאה: איך תגיע להורים?

אברהם מיכאלי: זו בדיוק הנקודה, אני צריך את מערכת החינוך.

יואל רזבוזוב: מה, אתה בתור ילד, אתה חושב על - - -

אברהם מיכאלי: לא, אני לא רוצה לערב את הילד.

אברהם מיכאלי: להיפך, אני רוצה להטיל אחריות כאפוטרופוסים על הילדים, על ההורים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הילדים בבית הספר לא מקבלים פנייה לבוא לבדיקת שחפת, לא עלינו?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: באים לבדיקת שחפת, בודקים אם יש לו נוגדנים כן או לא ו - - -

יואל רזבוזוב: מישהו שיגלה שהוא לא יהודי, שהוא חשב שהוא יהודי והוא לא יהודי, איזה טראומה זו לילד?

יואל רזבוזוב: עכשיו גם בכיתה יידעו את זה.

אברהם מיכאלי: לא צריך לערב את הילד בנושא הזה.

אברהם מיכאלי: ההורים אחראים עד גיל 18 לילד?

יואל רזבוזוב: כן, אבל אני רוצה מערך שהוא ילמד עוד שיעור.

יואל רזבוזוב: יש לו קשר לתנ"ך?

יואל רזבוזוב: שיקבל עוד שיעור.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אנחנו כרגע בבירור יהדות.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: קודם כל רק ההורים יידעו מזה כרגע ועכשיו ההורים יחליטו האם הם רוצים להעביר אותו לכיוון כלשהו של גיור או לא, אבל כרגע הילד לא צריך לדעת כל דבר.

אברהם מיכאלי: כבוד הרב, אני מסכים איתכם מאוד.

אברהם מיכאלי: ההורים, אם הם יודעים את האחריות שלהם כהורה, שהילד שלו כשיגיע לגיל נישואין הוא ייתקל בבעיות, כמו שאמרתם קודם, יש גיל שלצערנו מתרחקים מהמבוגרים, גם אבא ואמא לא יודעים כמו שסבתא יודעת וסבתא עוזרת הרבה פעמים.

אברהם מיכאלי: לכן אם הוא יודע בגיל קטן כבר לדאוג לזה שיהיה לו את אותה תעודה שהרב לאו דיבר קודם, אז - - - אלה דברים, אני מעלה חלק מהנקודות.

אברהם מיכאלי: אולי באמת צריך צוות חשיבה שיישב על כל הדברים האלה.

אברהם מיכאלי: יושב ראש הוועדה, הוא בא מהזווית החיובית, איך לחזק את המעמד של הרבנות, שאנשים לא יסתכלו כל הזמן שהם מפחידים והם מבריחים אנשים.

אברהם מיכאלי: להיפך, אנחנו רוצים לקרב, אנחנו רוצים - - - אם שני הרבנים הראשיים, אדוני היושב ראש, הקדישו לנו זמן לדיון הזה, זה מראה שהם רוצים שהרבנות תעשה את הדברים בצורה עוד יותר טובה במובן של הפקידים.

אברהם מיכאלי: אותם פקידים שלא עושים את מלאכתם נאמנה, הרב לאו אמר קודם ששני פקידים הדיחו מהתפקיד שלהם בגלל איך שהתנהגו.

יואל רזבוזוב: זה גם חשוב, שיידעו.

יואל רזבוזוב: מי שלא עושה.

יואל רזבוזוב: כמו שאנחנו עושים, אני עכשיו איימתי על ביטוח לאומי שנעשה בדיקה חוזרת למי שלא הכיר, אנחנו נפטר, וזה יהיה סממן לכל שאר הפקידים שבאים ועושים את העבודה.

יואל רזבוזוב: אותו דבר גם פה, כמו שפיטרת, חשוב שיידעו את זה, גם אצלכם בתוך המערכת וגם בציבור הרחב, שהציבור הרחב יידע וכבר יגידו ש'הנה, יופי, יש פה כוונה להסדיר'.

יואל רזבוזוב: זה חשוב מאוד.

<אליהו מימון: אני רוצה להתייחס לשתי ההערות המאוד חשובות של חבר הכנסת מיכאלי, שתיהן מאוד נכונות, זה מופיע בתכנית.

<אליהו מימון: אכן, נושא מז"פ הוא גורם מעכב.

<אליהו מימון: אנחנו ממתינים היום לבדיקות מז"פ בין ארבעה לשישה חודשים, יש לנו אפיק - - -

אברהם מיכאלי: סליחה, אז בן אדם לא מתחתן שישה חודשים.

<אליהו מימון: נכון.

<אליהו מימון: אנחנו כרתנו חוזה עם חברה פרטית שיודעת לעשות את זה.

<אליהו מימון: הבעיה היא שזה עולה כסף.

<אליהו מימון: אדם לא תמיד מוכן לשלם את הכסף, לנו את התקציב לעשות את זה.

<אליהו מימון: בתקציב לא גדול אנחנו יכולים לעשות את זה, מדובר בסדר גודל של 30-40 בדיקות בשנה, זה לא דברים בשמים.

<אליהו מימון: בתקציב לא גדול אפשר לחסוך את זה ותוך עשרה ימים יש לנו תשובות מקצועיות.

נסים זאב: כמה עולה כל בדיקה אחת?

<אליהו מימון: 1,800 שקל.

אברהם מיכאלי: אפשר לבדוק את זה.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: אני דיברתי עם שרת המשפטים, הגב' לבני, ביקשתי ממנה לעשות הרכב מיוחד של בתי הדין, שהם יקבלו בירור יהדות ש - - - היא הסכימה איתי.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: אבל דיברנו על בית דין אחד, אני עכשיו חושב שצריך לפחות שלושה הרכבים.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: בכל מקום, במרכז, בירושלים, בצפון.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: זה חשוב מאוד שיהיה הרכב בית דין מיוחד לבירור יהדות.

<שמעון יעקבי: כבוד הראשון לציון מתכוון לתקנים נוספים.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: כן.

<שמעון יעקבי: כשאנחנו מדברים על תקנים, זה לא רק תקנים של דיינים, כי דיין לא יכול לעבוד אם אין לו את כוחות העזר מסביב.

<שמעון יעקבי: צריך את המומחים לבירור יהדות, צריך את הפקידות, צריך את השטחים.

<שמעון יעקבי: כל הדברים האלה מתוך אותו תקציב שמייעדים לכך.

<שמעון יעקבי: הרב מימון דיבר על 5 מיליון, אני חושב שהוא מתכוון לתקציב החיצוני, אבל עדיין אנחנו מדברים על תקנים קבועים ואנחנו צפויים להתנגדות של האוצר ובלי העזרה שלכם וההתערבות שלכם והלחץ שלכם - - -

יואל רזבוזוב: אני חבר של שר האוצר.

<שמעון יעקבי: הדברים האלה חשובים וצריך לעשות אותם.

<שמעון יעקבי: הרב מימון גם הזכיר את הנושא של אגרות, שאין אגרות.

<שמעון יעקבי: פה אני רוצה לתקן, אין אגרות כיום רק כשאנחנו מקבלים הפניה מרב רושם נישואים, אבל הפרויקט שכרגע אנחנו מדברים עליו זה פרויקט של לפני הפניה מרושם נישואים, אנחנו מדברים שנות הנערות, בלי קשר לנישואים, לתכנן את זה כבר מראש שלא יצטרכו כשמגיעים לנישואים להגיע לשוקת שבורה.

<שמעון יעקבי: לכן גם פה צריך לפנות לשרת המשפטים ולומר לה 'תשמעי, נושא של בירורי יהדות זה פרויקט לאומי, לבטל את האגרות שיש בקשר לכך'.

<שמעון יעקבי: אנחנו מסכימים.

<שמעון יעקבי: גם פה צריך את ההסכמה של האוצר בעניין הזה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אולי כדאי שתראה את כל הנקודות.

דב ליפמן: אני מאמין שאנחנו נשב אחרי מליאת הוועדה ביחד ו - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו נצטרך לעבור יותר לעומק סעיף סעיף, אני חושב שכאן, גם מבחינת הסעיפים האלה, יש הרבה דברים חשובים ונכונים ואנחנו בעד.

יואל רזבוזוב: אני חושב שרוב האנשים שהתיישבו כאן סביב השולחן, אנחנו בעד לפתור את הסוגיה הזאת שהיא סוגיה כואבת לכולם, גם לעם ישראל, גם ליהודים וגם למדינת ישראל.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ונדגיש שוב, אין לי ספק שרוב מכריע של עולי חבר העמים, נוכל לעזור להם בנושא הזה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ממילא כל המילים שמדברים על בעיות קליטה, אנחנו יכולים להוריד את הבעיות הללו ובוודאי שכל הסוגיה של חוק הגיור, כמעט שלא תהיה רלוונטית.

יואל רזבוזוב: אנחנו נצטרך להתייחס לזה, כמו שאמרנו, גם ברגישות רבה, כי ישנה כאן רגישות, אבל גם לבוא עם פתרונות.

יואל רזבוזוב: אני כבר כאן סימנתי, משרד הפנים, יש לי פה פנייה שהרבנות הכירה ביהדות ומשרד הפנים לא מכיר?

יואל רזבוזוב: זה נשמע לי לא הגיוני.

יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה מכתב לשר הפנים לבדוק את הסוגיה הזאת.

יואל רזבוזוב: כמו שדיברנו כאן, מכתב לשר החוץ, אבל צריך להקדיש לזה מחשבה, כמו שחבר הכנסת נסים זאב אמר, שאנחנו צריכים לראות אם אנחנו יכולים לבקש את המידע הזה מחו"ל, שיהיה שיתוף בילטראלי בין המדינות, רק צריך לבדוק משפטית אם אפשר לעשות את זה.

אברהם מיכאלי: אפשר הכול.

יואל רזבוזוב: רק צריך רצון.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו צריכים לדבר על זה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: זה הרב שמעון הר-שלום ששתק כל הזמן והוא בעל ניסיון גדול.

<שמעון הר-שלום: אולי הערה אחת, ברשות כבוד הרבנים הראשיים, אדוני היושב ראש, אני אולי מבקש להדגיש מתוך עיסוק בנושא הזה קרוב ל-15 שנה, עיסוק מקצועי, כמובן שהפנייה לאוכלוסייה הזאת בשפתם, מה שנקרא בקודים התרבותיים שהם מכירים, שפה משותפת וכו', זה דבר שהוא מאוד מאוד חשוב.

<שמעון הר-שלום: מצד שני, מי שמטפל בזה בוודאי שצריך להיות אמון ואמין בעיני המערכת הרבנית הרחבה בארץ ישראל וגם בחוץ לארץ, כלומר הקונצנזוס הגדול ביותר של עולם הרבנות, הממצאים צריכים להיות מספיק אמינים כדי שהמערכת תסמוך עליהם.

<שמעון הר-שלום: והייתי רוצה להוסיף לכך את הממד, שלא מדובר כאן בתחום שהוא עזרה למגזר דובר רוסית, אנחנו מקבלים הרבה מאוד פניות של משפחה של הכלה, משפחה שורשית שהיא כבר כמה דורות בארץ, שהיא מצאה לעצמה חתן ודווקא המשפחה של הכלה לא ישנים בלילות כי הם לא בדיוק יודעים עם מי הבת שלהם מתחתנת.

<שמעון הר-שלום: זה דבר שהוא בעצם נוגע לכל מרחב העולם היהודי, בוודאי לעם היהודי במדינת ישראל.

<שמעון הר-שלום: לכן אי אפשר ליצור סוגים שונים של יהודים, בהחלט צריכה להיות פה עבודה מקצועית מספיק מעמיקה ומספיק רצינית כדי שלאחר הבדיקה הזאת כל מי שהוא אחראי בעיניהם, כל מי מהרבנים הראשיים בבתי הדין והלאה יסמכו את ידיהם על העבודה המקצועית, כדי שבסופו של דבר נפתור את הבעיה הזאת.

<שמעון הר-שלום: אנשים שהגיעו לכאן לפני 20 שנה חשבו שהם גמרו עם הסוגיה הזאת ברדתם מהמטוס ובקבלתם תעודת זהות.

<שמעון הר-שלום: לאחר 20 שנה הילדים גדלו ופתאום הם מגלים שהדבר הכי חשוב בחיים, כלומר הצירוף שלהם המעשי לעם היהודי כדי שהילדים יוכלו להתחתן עם עדות אחרות, הדבר הזה עדיין נמצא בסימן שאלה.

<שמעון הר-שלום: כאן זה מגיע לפתח בתי הדין ופתח הרבנות הראשית כדי שבאמת - - - לעניות דעתי תוך חמש עד שבע שנים ניתן להתגבר על רוב הבעיה הזאת.

<שמעון הר-שלום: במשאבים נכונים ובגישה מקצועית נכונה אפשר בהחלט שמדינת ישראל תעשה את הצעד הדרוש כדי שהבעיה הזאת ברובה הגדול תיפתר.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: נדמה לי, אגב, שאנחנו מדברים כל הזמן על חבר העמים, אבל הרב אליהו מימון, תקן אותי אם אני טועה, גם מדרום אמריקה יכולות להיות שאלות.

<אליהו מימון: אני לא הזכרתי את העניין הזה, יש לנו מבררי יהדות חיצוניים שעוסקים בנושא של דרום אמריקה, בהודו, במזרח אירופה.

אברהם מיכאלי: צרפת, העלייה הגדולה שברוך ה' הם בדרך.

<אליהו מימון: שם יש פחות בעיה.

<אליהו מימון: אבל יש לנו רומניה, יש לנו לברר ונותנים לנו תשובות - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו נתייחס לכולם.

יואל רזבוזוב: אז כמו שאמרנו כאן, יש לנו, אני חושב שזה מוסכם על כולם, מבחינת המשפחה, אם לפי האמא מישהו קיבל, אז להוציא לכולם אישור שהוא יהודי ולא צריך להתייצב.

יואל רזבוזוב: אנחנו גם נקל על המערך.

יואל רזבוזוב: גם מבחינת מה שאמרתי בהתחלה, המזכירות של הדיינים.

יואל רזבוזוב: כשהם בוחנים ובודקים את התיק הזה ורואים בבחינה שלבן אדם אין סיכוי לקבל פסק דין שהוא יהודי, אז לא צריך להכניס אותו לעולם הזה כי אנחנו מרחיקים אותו.

יואל רזבוזוב: הוא נכנס ואז דופקים בפטיש ואומרים 'אתה לא יהודי', ונגמר, חרב עולמו אז כדאי לא להכניס אותו, להגיד לו בצורה ידידותית ,'תשמע, אנחנו מאוד רוצים להאמין לך, חסר לך מסמך כזה או אחר, אם לא תביא נשלח אותך לקורס יהדות', להגיד שזה קורס מקל אפילו, רק שירגיש שמקלים איתו, שרוצים אותו, שרוצים אותו בתוך המערכת ולא מחוץ למערכת.

יואל רזבוזוב: וכל מי שהוא יהודי על פי משרד הפנים והרבנות פתאום לא מכירה בו.

יואל רזבוזוב: הוא רואה בתעודת הזהות שלו שכתוב יהודי, אנחנו מכירים הרבה מקרים כאלה ואז הוא מגיע להתחתן.

יואל רזבוזוב: גם כאן צריך לחשוב על - - -

<קריאה: יש הפוך.

יואל רזבוזוב: יש הפוך, אמרתי שאני אפנה למשרד הפנים.

יואל רזבוזוב: לחשוב על איזה שהוא מערך מקל.

יואל רזבוזוב: תעשו אותו מערך, רק תקראו לו מערך מקל.

יואל רזבוזוב: זה כבר ישנה לאנשים את התפיסה בראש, זה כבר יהיה הרבה יותר ידידותי.

יואל רזבוזוב: האנשים האלה צריכים להרגיש רצויים ולא שפוסקים להם שהם לא יהודים ואז באמת נהיה להם חושך והם רוצים רק להתרחק.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאלה הכיוונים.

יואל רזבוזוב: כמובן שמבחינת התקציב והחלטות הממשלה ,אנחנו נצטרך לשבת פה על כל סעיף, לארגן את התקציבים.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: לא ציינת אצלך להקים עוד בתי דין.

יואל רזבוזוב: זה חלק מהסעיפים.

יואל רזבוזוב: זה נגישות, שזה יהיה הרבה יותר זמין.

<שמעון יעקבי: אדוני היושב ראש, אתה גם צריך לקחת בחשבון כשאתה אומר אם כתובים במשרד הפנים יהודים ואנחנו לא מכירים בהם, שלא ירגישו מרוחקים, אבל אתה צריך להבין שמרשם האוכלוסין של משרד הפנים הוא לא משקף תמיד את הדרישות ההלכתיות.

<שמעון יעקבי: לפעמים יש אנשים שהתגיירו בגיור רפורמי שהוא לא מקובל אצל הרבנות ובמשרד הפנים הם נרשמים כיהודים.

<שמעון יעקבי: אתה לא יכול לצפות שבגלל שהם רשומים כיהודים במרשם האוכלוסין בתי הדין יכירו בהם כיהודים.

יואל רזבוזוב: אבל כמו שאני אומר הוא עשה צעד, אז בואו תקראו להליך הגיור שלו, תקראו לזה לא הליך גיור אלא הכשרה נוספת.

יואל רזבוזוב: משהו ידידותי.

יואל רזבוזוב: הבן אדם יעשה את זה, אני חושב שהוא יעשה את זה הרבה יותר ברגע שהוא יידע 'אה, אני צריך לעשות עוד קצת בשביל להשלים את זה', כי הרי הוא עשה.

יואל רזבוזוב: אם הוא עשה גיור רפורמי אז הוא עשה כנראה משהו.

יואל רזבוזוב: אני פגשתי בצבא בנתיב חבר'ה שמסתובבים עם ציציות מהבר מצווה, ממש חלק יהודים, אני שמעתי כמה סיפורים, אבל אחרי זה הם גילו שזו יהדות רפורמית והם לא מוכרים, אז הם עוברים את התהליך הזה.

יואל רזבוזוב: בצבא אני דווקא מאוד אוהב את זה, ואמרתי את זה לפני כן, היה חסר 20 מיליון ₪ ואני נלחמתי עם משרד האוצר בשביל לתקצב את התכנית הזאת כי היא תכנית מצוינת וזה זמן טוב להכניס כמה שיותר אנשים.

יואל רזבוזוב: מה שכן בדיון הוועדה בנתיב לא אהבתי את הנתון, ואנחנו צריכים לבדוק אותו, שאותם אנשים שמגיעים למבחן, לבית הדין, אלה אנשים שכבר עברו שלב א', שלב ב', שלב ג', אנשים שכבר בבוקר מניחים תפילין מרצונם ואז 40% מהם לא עוברים.

יואל רזבוזוב: אחרי שהם עשו כזה תהליך, פתאום לא מקבלים אותם, זה גם מרחיק אותם.

<אליהו מימון: לא בטוח שזה הנתון.

<אליהו מימון: נדמה לי שהנתון הוא שהם נושרים בדרך.

יואל רזבוזוב: יש כאלה שנושרים בדרך, אבל מה שלא אהבתי, אלה שכבר ניגשים למבחן ולא עוברים אותו.

יואל רזבוזוב: זו נקודה רגישה שגם צריך להתייחס אליה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו מדברים פה על נושא גדול ומאוד מאוד רגיש והתכנסנו כאן סביב השולחן הזה, יחד עם הרבנים הראשיים וועדת העלייה והקליטה, בשביל לפתור את הסוגיה הזאת.

יואל רזבוזוב: אז כמו שאמרנו, יש כמה דברים שאנחנו מצדנו נעשה, אבל גם אני מבקש מצדכם את הדברים שציינו.

יואל רזבוזוב: אנחנו נכין פרוטוקול ונשלח לכם ויחד נשתף פעולה בשביל שכל - - -

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אביחי מנדבליט אמר לנו שמבחינתו הוא מבין כרגע שהממשלה רואה את זה כיעד וגם יתקצבו את כל הנושא הזה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הם מבינים.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: ואם אומר הרב שמעון הר-שלום מהניסיון שלו, שאנחנו יכולים בארבע-חמש שנים לפתור לגמרי את הבעיה, אז חבל על כל עיכוב.

<אלחנן גלט: בסוף, אדוני, ריכוז המאמץ צריך להיות בהעמדת משאבים להיקף כוח אדם נוסף, עם התוספות הרלוונטיות, שיוכלו לעסוק בזה בהיקף רחב, וכל נושא הארכיונים בארץ ובחוץ לארץ והמשאבים שנדרשים לזה, כולל מה שאמרת על ההידברות במשרד החוץ, שזה יכול כיום לעכב מאוד את האפשרות גם כשיהיה כסף.

<אלחנן גלט: אלה הדברים שיפתחו פרצה גדולה בנושא הזה.

<אלחנן גלט: אלה הדברים שאיתם אנחנו נוכל לרוץ קדימה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: הגברת ההיא, אני רק מראה כאן - -

יואל רזבוזוב: זו לא אותה אחת?

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: לא, זה לא אותה אחת, הסתכלתי על השם.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: שוב, הרבנות, אנחנו, נתנו לה אישור והכול בסדר ומשרד הפנים לא מכירים בה.

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: אני אשמח אם - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו נשלח במכתב למשרד הפנים, נשלח את שני המקרים האלה.

נסים זאב: רק משפט אחד, ברשותכם, כבוד הרבנים.

נסים זאב: אני חושב שהניסיון הוכיח שבתי דין שמטעם הרבנים הראשיים עושים עבודת קודש.

נסים זאב: יש לי ניסיון רב איתם, זה פשוט לא יאומן.

נסים זאב: כי בתי הדין הרגילים באמת עסוקים בדברים והעיכוב לפעמים לא באשמתם.

נסים זאב: מה שאני מציע, כבוד הרבנים, אני לא יודע אם בסופו של דבר ציפי לבני תסכים לתת הרכבים נוספים - - -

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: היא אמרה לי שכן.

נסים זאב: אולי הרכב אחד כן.

נסים זאב: אני אומר, מכיוון שהנושא של הבירור בעיקרון הוא טכני, שאיש מקצוע אחד בתוך ההרכב של בית הדין, עדיף לעשות עוד כמה הרכבים עם בתי דין מטעם הרבנות הראשית ושיהיה אדם אחד בורר.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: זה רושם לא טוב.

<הרב הראשי לישראל יצחק יוסף: צריך שיהיה בית דין לבירור יהדות, לא - - -

<הרב הראשי לישראל דוד לאו: לא, 'הוא אח שלי, הוא יהודי, למה אני צריך לשלוח אותו לגיור?'

<שמעון יעקבי: הרב נסים זאב, זה לא מתאים, כי גם מבחינה חוקית הסמכות של בירור יהדות לצורך נישואין שייכת לבית הדין, היא לא שייכת - - -

יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו צריכים לסיים.

יואל רזבוזוב: תודה לכבוד הרבנים, אתם רוצים להגיד כמה משפטי סיום?

יואל רזבוזוב: אז תודה לכם ואנחנו נקיים דיון המשך בוועדה, יחד עם כל הגורמים.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.