ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 469, 2014-12-01 10:10

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: כפי שאנחנו אומרים בזמן האחרון, לצערנו, חוק ההסדרים לא בידינו.

עיסאווי פריג': למה?

מיכל רוזין: פשוט לא ייאמן.

ניסן סלומינסקי: לבושתנו, חוק ההסדרים לא הגיע לידינו.

ניסן סלומינסקי: כפי שאנחנו זוכרים, כנסת ישראל אישרה בקריאה ראשונה את תקציב המדינה ואת חוק ההסדרים, כך שלמעשה התקציב עבר אלינו.

ניסן סלומינסקי: בגלל שנהוג לעשות פיצולים בחוק ההסדרים, לא תמיד, החוק עבר לוועדת הכנסת כדי שתחליט על הפיצולים ושם זה תקוע.

יעקב ליצמן: היושב-ראש לא היה שם תקופה.

מיכל רוזין: אין לו מחליפים.

מיכל רוזין: העיקר הבריאות.

ניסן סלומינסקי: החלטנו שנתקדם עם התקציב וכמעט כל יום מופיע שר אחר ומציג את תקציב משרדו.

ניסן סלומינסקי: בינתיים נתקדם עם זה עד שחוק ההסדרים יגיע ואם יגיע נצטרך לעבוד עליו.

ניסן סלומינסקי: מאחר והזמן מתקדם, אני חוזר על הודעתי, שגם אם היה מגיע בזמן, לא בטוח שהיינו מספיקים לסיים אותו עד סוף דצמבר.

ניסן סלומינסקי: כי כדי שידונו בו בסוף דצמבר אנחנו צריכים לסיים את הדיונים ואת ההצבעות ב-15 בדצמבר כדי שיספיקו לנסח.

ניסן סלומינסקי: אמרתי כבר בהתחלה, שגם אם היה מגיע בזמן, עמד לרשותנו פחות מחודש שזה לא מספיק ואנחנו לא מתכוונים להיות חותמת גומי אלא באמת לדון בזה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו הזמן מתקצר, כך שאין סיכוי שנגמור אותו בדצמבר.

ניסן סלומינסקי: ככל שהזמן עובר אני כבר לא בטוח על ינואר.

יעקב ליצמן: זה יהיה ביוני.

ניסן סלומינסקי: עוד הודעה אחת לפני שהשר מתחיל, לגבי התוספת לביטחון של ה-3.6 מיליארד, משום מה האוצר העביר לנו את זה בפיצול.

ניסן סלומינסקי: חלק ששייך לעניין אחד נכנס לסדר היום של יום שלישי.

ניסן סלומינסקי: יומיים לאחר מכן, כשכבר אי-אפשר להכניס, קיבלנו את החלק השני.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה לעשות חצאי דיונים, לכן את כל מה שקשור להעברת העודפים של 2013, שזה מרכיב אחד בתוך שלושת המרכיבים שמביאים את מקורות תקציב הביטחון, אני לא אעשה בנפרד.

ניסן סלומינסקי: כך שזה כנראה לא יהיה בשלישי הקרוב אלא בשלישי הבא.

ניסן סלומינסקי: הזמנתי לזה גם את שר הביטחון, שיבוא להציג את תקציב הביטחון.

ניסן סלומינסקי: אמרתי לו שחשוב מאד שיבוא, למרות שזה בדרך-כלל לא מקובל, הגיע הזמן שגם הוא יגיע לוועדת הכספים להציג את שני החלקים של תקציב הביטחון.

ניסן סלומינסקי: להציג את החלק של משרד הביטחון ואת החלק של צה"ל ולשמוע הערות שיש לחברים.

ניסן סלומינסקי: הוא ישקול את זה ברצינות.

ניסן סלומינסקי: אני שמח לקבל את פניו של שר הכלכלה, נפתלי בנט, יושב-ראש הבית היהודי.

ניסן סלומינסקי: יחד אתו את מנכ"ל המשרד עמית לנג, ותיק ומכיר את כל הנהלים מעבודתו באוצר.

ניסן סלומינסקי: את כל צוות משרדו ואת כל האורחים המבורכים.

ניסן סלומינסקי: חבריי חברי הכנסת, גם אתכם אני מברך, שיהיה לנו שבוע טוב ופורה.

ניסן סלומינסקי: הנוהל יהיה כפי שאנחנו רגילים.

ניסן סלומינסקי: השר יציג את המשרד, אם ירצה ייתן לאנשיו לדבר.

ניסן סלומינסקי: איך שאני מכיר את השר הוא בקי במשרד ויעשה את זה בעצמו.

ניסן סלומינסקי: שעה לרשותם ושאר הזמן יעמוד לרשות שאלות חברי הכנסת ולתשובת השר.

ניסן סלומינסקי: תרשמו בפניכם הערות ובזמן המוקצב לשאלות, שיעלה את זה.

נפתלי בנט: בוקר טוב לכולם.

נפתלי בנט: אני מברך על ההזדמנות לעמוד בפניכם עם דין וחשבון, שזה דבר ראוי.

נפתלי בנט: זה דבר נכון שהרשות המבצעת באה לרשות המחוקקת ומראה אחורנית דין וחשבון על עמידה ביעדים, אי עמידה ביעדים, גם כלפי השנה הקרובה.

נפתלי בנט: לפני שאתחיל בעצם הדברים, אני רוצה להודות למנכ"ל המשרד עמית לנג, שהוא שותף לדרך והצליח להכניס תנופה אדירה למשרד.

נפתלי בנט: למנהלי המשרד יינון אלרועי ומיכל צוק ולכל העובדים שלהם, שכל אחד בגזרתם בהתאמה עושים עבודה יוצאת מהכלל יומם ולילה.

נפתלי בנט: אני רוצה להודות לשותפים שלנו באגף התקציבים: יוני רגב, נועם, דניאל, שאני רואה בהם שותפים.

נפתלי בנט: מרבים לא לאהוב את נערי האוצר, אני חייב לומר שבשנתיים שאנחנו עובדים אתם, לא שאנחנו מסכימים על הכול, אבל אני רואה קבוצה מצוינת של אנשים ערכיים שרוצים בטובת מדינת ישראל באופן עקבי.

נפתלי בנט: דבר שאני רוצה לפתוח בו, הבוקר קמים 100,000 בתי אב למציאות קצת יותר טובה.

נפתלי בנט: זה אומר ש-100,000 משפחות שמתפרנסות מאבטחה ושמירה בקבלנות, התלוש שיוצא להם היום הוא כבר התלוש בגרסה החדשה, שאפקטיבית יוצא 1,000 שקלים יותר לחודש.

נפתלי בנט: העלאת שכר ב-375 שקלים.

נפתלי בנט: פתיחת קרן השתלמות לראשונה בהשתתפות 7.5% של המעביד, מה שיוצא 350 שקלים לחודש.

נפתלי בנט: זה אומר שעוד כמה שנים משפחות הכי קשות במובן הסוציו-אקונומי פתאום יהיה להם חיסכון מסוים, משהו שבחיים לא היה להם.

נפתלי בנט: 20,000 שקלים שהם יכולים לעשות עם זה משהו, לשלוח ללימודים, לצאת לראשונה לחו"ל, כל אחד כרצונו.

נפתלי בנט: אנחנו מכלילים מרכיבים שלא היו כלולים קודם, לפנסיה.

נפתלי בנט: תוספת של 1.5% להפרשות לפנסיה.

נפתלי בנט: קבלות שי לחג פעמים בשנה, העלאת סך דמי ההבראה מ-378 שקלים ל-427 שקלים והעלאת כמות ימי דמי הבראה.

נפתלי בנט: זה נשמע קטן אבל זה מאד גדול, זו העלאה ב-20% ו-1,000 שקלים לעובדי הקבלן זה דרמטי.

נפתלי בנט: זה מצטרף למהלך קודם שעשינו בתחום הניקיון, זה כבר בתוקף מאז פסח.

נפתלי בנט: ולצו הרחבה להגדלת היקף העסקתם של בעלי מוגבלויות, שאתמול בממשלה הרחבנו את זה גם על השירות הציבורי.

יעקב ליצמן: זה מוריד את איום לשביתה?

נפתלי בנט: לא.

נפתלי בנט: אם תרצו, אני אומר את התפיסה שלי ביחס לשכר המינימום והשביתה.

מיכל רוזין: ההחלטה על בעלי המוגבלויות עוד לא מופיעה בתקציב?

מיכל רוזין: כי אין כרגע תוספת תקציב בעניין הזה.

נפתלי בנט: ההחלטה התקבלה רק אתמול בממשלה, לדעתי אין לה עדיין ביטוי תקציבי.

מיכל רוזין: כמה זה יהיה?

נפתלי בנט: אני לא יודע להגיד.

יעקב ליצמן: אין תקציב, לא?

מיכל רוזין: אבל קבלו החלטה.

מיכל רוזין: אז כמה כסף?

נפתלי בנט: מה שתיארתי עכשיו הוא בתוקף לגבי עובדי השמירה, זה משותף לכולם פה, זה מהלך ראוי.

מיכל רוזין: אך לא מספיק.

נפתלי בנט: יכול להיות שהוא לא מספיק אבל אני רוצה להגיד איך הגענו למהלך הזה וזה נכנס לתחום השאלה של שכר מינימום.

נפתלי בנט: ההגעה לזה הייתה בהידברות ובהסכמה של המעסיקים והמועסקים וזה המפתח.

נפתלי בנט: הושבתי אותם בחדר שלי דחקתי ואיימתי עד שמגיעים ל"רוצה אני".

נפתלי בנט: אני לא רוצה לכפות בחקיקה דברים כאלה, אני חושב שזו טעות גדולה.

נפתלי בנט: הנושאים שאני אגע בהם זה הדאגה לעובדים החלשים, יוקר המחייה, עסקים קטנים שהם מנוע מאד מרכזי.

נפתלי בנט: מעונות, הכנסת אוכלוסיות חדשות למעגל העבודה ומנועי צמיחה.

נפתלי בנט: לגבי יוקר מחיה אני רוצה לתת דין וחשבון על 12 החודשים האחרונים.

נפתלי בנט: אני יכול לבשר שעליות המחירים של העשור האחרון נבלמו והתחילו לרדת.

נפתלי בנט: אני אתן את המספרים, לא מתחושות בטן אלא מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

עיסאווי פריג': איך אתה מסביר שרק הנפט ירד?

נפתלי בנט: סך מזון, כולל ירקות ופירות ירד ב-3%.

נפתלי בנט: לחם דגנים ומוצרי בצק - 3.2%.

נפתלי בנט: בשר, עופות, דגים ב-4.2%.

נפתלי בנט: שמנים ומרגרינה ירדו ב-6%.

נפתלי בנט: חלב ומוצריהם ירדו ב-3.2%.

נפתלי בנט: סוכר, ריבה וממתקים ירדו ב-4.5%.

נפתלי בנט: משקאות ירדו ב-5%.

נפתלי בנט: ירקות ופירות ב-4.7%.

נפתלי בנט: הכול במינוס.

נפתלי בנט: ריהוט - 2%, ציוד חשמלי לבית - 4.4%.

נפתלי בנט: ציוד לא חשמלי לבית - 6.4%.

נפתלי בנט: כלי מיטה וקישוט הבית - 4%.

נפתלי בנט: כלומר בלמנו בכל החזיתות ועכשיו המחירים מתחילים לרדת.

נפתלי בנט: צריך לדעת את זה.

נפתלי בנט: זה קורה משלל סיבות.

נפתלי בנט: זה לא יהיה נכון להגיד שהפעולות שעשינו במשרד הובילו באופן אוטומטי לדבר, אבל אני חושב שהייתה להם תרומה ואני אפרט מהם הדברים.

נפתלי בנט: אני גם רוצה לומר, אין עוד הרבה מקומות שאתה יכול לבוא ולעשות קסם.

נפתלי בנט: אני מאמין בהמון עבודה קשה, כי בסוף החור בכיס הוא לא חור אחד אלא הרבה חורים קטנים, שאתה צריך לתפור כל אחד ולפעמים בצורה אחרת, אז אין קסמים, יש הרבה עבודה קשה.

נפתלי בנט: המפתח לכל זה תחרות.

נפתלי בנט: אני שומע על רצונות להגביר פיקוח על המחירים, אני לא אוהב את זה.

נפתלי בנט: אני יכול לומר לכם, שבהסתכלות על פני 10 השנים האחרונות, המוצרים שמחיריהם עלו הכי הרבה הם המוצרים שהיו בפיקוח.

יעקב ליצמן: זה לא ככה לפי הפירוט שאמרת קודם.

ניסן סלומינסקי: לחם עלה ב-73%

נפתלי בנט: אתה צודק בהסתכלות של שנה.

נפתלי בנט: כשאתה מפקח, אז בטווח הקצר אתה מרוויח מזה, בטווח הארוך אתה מפסיד.

נפתלי בנט: מה מנגנון עדכוני מחירים בפיקוח?

נפתלי בנט: באים אליך הספקים, הם כמובן אינטרסנטים וזה בסדר.

נפתלי בנט: יש נוסחאות שאני לא אכנס למבנה שלהם, יש א-סימטריה במידע.

נפתלי בנט: הם יושבים על המידע האמיתי והם יכולים לנפח הוצאות.

נפתלי בנט: אני מבין אותם, אני לא מאשים אותם, זה טבע של עסק למקסם את רווחיו ואין לך באמת איך לנטרל את העניין הזה.

נפתלי בנט: אומרים לך, ככה הם ההוצאות, הנה הדו"ח, אבל לא כתוב שם למשל שהם הגדילו את המשכורות לעצמם פי 2 כדי להגדיל את בסיס ההוצאות, כדי שהתשואה להון תרד, כדי שאתה תאשר את הגדלת המחיר.

נפתלי בנט: לכן, העובדות על פני 10 שנים הם שמוצרים בפיקוח עולים.

נפתלי בנט: זה נגד האינטואיציה ובכלכלה, כולנו יודעים, המון דברים הם נגד האינטואיציה.

נפתלי בנט: שמעתי כותרות בזמן האחרון על הרצון להגביר פיקוח, אני בגדול נגד.

נפתלי בנט: אני לא נגד קטגורית כשאין מנוס.

נפתלי בנט: זה מצב מונופוליסטי, אז יכול להיות שיש מקום לפיקוח.

נפתלי בנט: קחו את נושא המלט למשל, מאז קום המדינה יש מונופול שנקרא נשר.

נפתלי בנט: באתי למשרד ושאלתי, למה יש מונופול שנקרא נשר?

נפתלי בנט: התשובה הייתה: ככה.

נפתלי בנט: אז "ככה" זו לא תשובה.

נפתלי בנט: אחרי תהליך ארוך, אנחנו היום במצב של מכרז כפוי על נשר, למכור סדר גודל של 20%-30% למתחרה.

נפתלי בנט: כרגע יש מכרז.

נפתלי בנט: עוד כמה חודשים ייבחר מנצח שירכוש את המפעל ואת מחצבות בהרטוב ולראשונה תהיה תחרות.

נפתלי בנט: אז לא נצטרך את הפיקוח כי גם שם הייתה בעיה מאד קשה המון שנים.

נפתלי בנט: מה עשינו בעניין המחירים?

נפתלי בנט: דבר אחד, הכי משמעותי והכי אפרורי.

נפתלי בנט: יש משהו שנקרא תקנים, שמנסה בעיקרון להגן על אזרחי מדינת ישראל, שהעט הזו לא תתפוצץ לי ביד ושלא תהיה עשויה מרעל.

נפתלי בנט: אז מדינת ישראל רוצה, שכשמישהו מייבא עט, אז ייבדק שזה בסדר.

נפתלי בנט: אלא שבכל העולם מייצרים עטים ויש מכוני תקנים ויש תקינה ולא שהבלגים מייצרים עטים שמתפוצצים כל היום.

נפתלי בנט: לכן החליטו ובצדק, לאמץ את התקינה הבין-לאומית ואז למנוע את הצורך לעבור עוד בדיקות בכניסה לארץ, שזה מונע ייבוא.

נפתלי בנט: אלא מה, היבואנים מצאו פטנט, היבואנים שכבר יש להם שליטה, כל פעם הם מוסיפים משהו קטן שייחודי למדינת ישראל.

נפתלי בנט: זה נקרא National deviation.

נפתלי בנט: אתן דוגמה, למשל מוצצים.

נפתלי בנט: באירופה מייצרים מוצצים, בשווייץ מייצרים מוצצים, בכל העולם יש מוצצים מצוינים.

נפתלי בנט: בארץ החליטו שהתינוק הישראלי עצבני יותר והמוצץ צריך להיות עם רמת עמידות יותר גבוהה, מה שחסם לנו כניסת מוצצים לארץ והעלה את המחירים.

אראל מרגלית: זוג מוצצים בארץ עולה 60 ₪ ובארצות הברית 20 ₪, הזוג הזה מגומי שרוב ההורים משתמשים.

אראל מרגלית: בדיוק אותו מוצר.

מיכל רוזין: הייתה בדיקה שהראתה שה - - - כל כך נמוך ולא משפיע על המחיר, אולי בעיית החמדנות של מי שמוכר.

מיכל רוזין: אבל מכון התקנים לא משנה את המחיר בצורה כזו דרמטית.

ניסן סלומינסקי: את לא יכולה לייבא כלים סניטאריים חוץ מחמת וחרסה.

נפתלי בנט: חברת הכנסת רוזין אומרת שמכון התקנים לא יוצר הרבה עלות וזו טעות גדולה מאוד בהבנה.

נפתלי בנט: מחירים יורדים בתחרות.

נפתלי בנט: ברגע שיש חסמים שהם לאו דווקא מכסיים, אז מלכתחילה היבואן אומר עזוב אותי, רק הבלגן של לעבור במכון התקנים, לעבור את התהליך, אני מראש לא בא.

נפתלי בנט: הוא מוצא בייבוא מקביל מחסן ענק של ספיירים בתחום מסוים שאפשר לייבא אותם במחיר מאוד נמוך.

נפתלי בנט: אבל אם יודעים שצריך לעבור דרך מכון התקנים - - -

מיכל רוזין: מה אחוז המוצרים שעובר במכון התקנים?

מיכל רוזין: אנחנו רואים שגם מוצרים שלא צריכים לעבור מכון התקנים המחירים הרבה יותר גבוהים מארצות הברית.

מיכל רוזין: הרוב כבר לא עובר במכון התקנים, הרי העברנו את זה שנה שעברה בוועדת כלכלה, זה לא פתח את השוק למחירים יותר זולים.

נפתלי בנט: מה שאת אומרת פשוט לא נכון.

נפתלי בנט: המחירים הגבוהים הם בפרט במוצרים שנדרשים בתקינה.

נפתלי בנט: מי קובע אם מוצר דורש תקינה או לא, לא מכון התקנים אלא אגף התקינה במשרד הכלכלה, אנחנו הרגולטור ומכון התקנים הוא המבצע.

יעקב ליצמן: מכון התקנים עבר מכרז?

נפתלי בנט: זו ירושה היסטורית.

נפתלי בנט: יש פה שתי בעיות.

נפתלי בנט: הבעיה הגדולה היא שיש יותר מידי תקינה לכן בשנתיים האחרונות סרקנו את כל התקנים הקיימים ובדקנו מחדש האם באמת יש צורך בתקינה, האם ניתן לאמץ תקינה זרה, האם אפשר לאמץ תקינה זרה ולא להוסיף את ה-national deviation הקטן.

נפתלי בנט: אתם יודעים שמדינת ישראל, המדינה היחידה בעולם שאי-אפשר להכניס חלב סויה שכתוב עליו חלב סויה, רק כי החליטו בישראל שזה מטעה את הצרכן.

נפתלי בנט: בכל העולם כתוב חלב סויה, אבל אתה לא יכול לייבא את זה לארץ כי זה מטעה את הצרכן והוא יכול להתבלבל ולחשוב שזה חלב.

נפתלי בנט: אז הדבר הקטן הזה, שאני מבין את התכלית שלו, רצו לא להטעות, אבל בגלל זה אנחנו מונעים ייבוא של חלב סויה וחלב אורז.

אראל מרגלית: לפני שנה גם דיברת על זה ואמרת שתפעל בנושא.

נפתלי בנט: אני פה כדי לדווח לך.

נפתלי בנט: לשאלתך, עד כה הסרנו רשמיות ל-61 תקנים, מתוך 126 תקנים שרצינו.

נפתלי בנט: זו הפעם הראשונה בהיסטוריה שאנחנו משנים את המגמה.

נפתלי בנט: כל הזמן רק מוסיפים תקנים.

נפתלי בנט: כל זה קורה, כי אחרי רמדיה, נוצר אצל הרגולטורים פחד אימים.

נפתלי בנט: הם אומרים שהם לא רוצים להסתבך, אם יש ספק - אין ספק.

נפתלי בנט: לא אצא מגדרי.

נפתלי בנט: אותו רגולטור אם במשרד הבריאות או משרד התחבורה או באגף התקינה, אגף התקינה מתייחס רק למוצרים הכלליים, לכן אנחנו בעצם צריכים לעבוד מול המשרדים השונים.

נפתלי בנט: אותו רגולטור אומר, אף אחד לא ידע, שבגללי המחיר יקר.

נפתלי בנט: לא על זה אני עומד בפני דין וחשבון.

נפתלי בנט: אני לא רוצה שיזרקו אותי לכלא, לכן אני כל היום תוקע שינויים.

נפתלי בנט: רק אצלנו יש תקן מיוחד לברזים, שמישהו צריך להריח את ריח המים.

נפתלי בנט: מישהו במכון התקנים יושב ומריח.

נפתלי בנט: יש כזה בן אדם.

נפתלי בנט: כל מיני המצאות מיוחדות.

נפתלי בנט: רק אצלנו העץ במיטות התינוק צריך להיות עץ מאוד מיוחד, למה?

נפתלי בנט: ביטלנו כ-50% מהתקנים שסימנו, זה לוקח הרבה זמן.

נפתלי בנט: יש המון התנגדות.

נפתלי בנט: אבל זו הפעם הראשונה שאנחנו בעצם משנים את המגמה.

נפתלי בנט: דבר שני, גם כשאתה לא מבטל אתה יכול להעביר מקבוצה אחת לקבוצה יותר מקלה בתקינה.

נפתלי בנט: לפני שנה הקמנו את ועדת לנג, בראשות המנכ"ל שלי, לכל נושא הייבוא.

נפתלי בנט: הוועדה סיימה לפני כמה שבועות את עבודתה ומכאן, אני הולך לקבינט יוקר המחייה, כדי שהממשלה תאשר את ההמלצות.

נפתלי בנט: בגדול, לב ההמלצות זה בדיוק זה.

נפתלי בנט: זה לא רק אצלי במשרד הכלכלה, שאני יודע לעשות את העבודה, אלא לכפות על המשרדים השונים, לסרוק את כל התקנים שלהם ולהפוך את הדיפולט, אנחנו מאמצים תקינה זרה כפי שהיא, אלא אם כן יש נימוק מאוד חזק למה לא.

נפתלי בנט: לא הפוך, שקודם כל יש לנו את התקינה המיוחדת שלנו וצריך להתאמץ.

יעקב ליצמן: כולל ה-FDA ? והתקן האירופי?

יעקב ליצמן: נותנים לך?

<עמית לנג: נותנים לנו.

<עמית לנג: גם במזון, גם בתרופות.

יעקב ליצמן: יש דברים שה-FDA נותן והאירופי לא נותן.

נפתלי בנט: אנחנו לא יכולים מצד אחד לבוא ולהתלונן על יוקר המחייה ומצד שני בכל תחום להיות הכי מחמירים בעולם.

נפתלי בנט: וזה כאילו, אנחנו לא באמת הכי מחמירים.

נפתלי בנט: מישהו ישב וקבע שהפתק בתיונים חייב להיות מוצמד עם מהדק ולא עם דבק.

נפתלי בנט: ליפטון לא מספיק טובים כי צריך מהדק.

נפתלי בנט: זה בגלל אינטרסים מקומיים, להגנה מפני תחרות.

נפתלי בנט: אי-אפשר לתפוס את החבל בשני הקצוות.

נפתלי בנט: דבר נוסף, אנחנו מעבירים מקבוצה לקבוצה ואני אתן אנלוגיה פשוטה מה אנחנו עושים בעניין הזה.

נפתלי בנט: שכשאתם יוצאים ממנהטן, אתם תמיד עומדים בפקק בשער של הכביש.

נפתלי בנט: בכביש 6 אין את זה.

נפתלי בנט: דווקא פה אנחנו יותר מתקדמים.

נפתלי בנט: בכביש 6 אומרים, סע, אם אחר-כך לא תשלם, נעצור אותך, אבל בעיקרון אנחנו סומכים עליך.

נפתלי בנט: בדיוק את זה אנחנו מכניסים יותר ויותר אצלי במשרד ועכשיו גם במשרדים אחרים.

נפתלי בנט: אנחנו אומרים ליבואן, תצהיר.

נפתלי בנט: אנחנו לא עושים את זה על מוצרים מאוד מסוכנים, על מוצרים שבבסיסם לא מסוכנים.

נפתלי בנט: תצהיר שאתה עומד בתקן, אנחנו סומכים עליך.

נפתלי בנט: נבדוק אותך בשווקים, אבל לא נעצור אותך בכניסה לארץ.

נפתלי בנט: זה שינוי תפיסתי מהגישה של לעצור כל הזמן במחסומים לגישת כביש 6.

אראל מרגלית: זה טוב.

אראל מרגלית: הגיע הזמן שגם לעסקים קטנים יתייחסו גם.

אראל מרגלית: תתייחס בבקשה גם על המונופולים.

נפתלי בנט: אני רוצה לדבר על הקרטל, אולי החזק ביותר שהיה המון שנים וזה קרטל המתווכים החקלאיים.

נפתלי בנט: מאז שאנחנו זוכרים את עצמנו יש פטור הגבלים עסקיים לתחום החקלאי.

נפתלי בנט: למה?

נפתלי בנט: ככה.

נפתלי בנט: כי כל פעם היו מגיעים לוועדה הזו או לוועדת הכלכלה והיה מי שעצר.

נפתלי בנט: היה לובי חקלאי.

נפתלי בנט: אז אני מבשר, משהו שאולי אתם כבר יודעים, במאי האחרון ביטלנו את זה וזה ייכנס לתוקף במאי הקרוב.

נפתלי בנט: אלא אם הממשלה תחליט לשנות.

נפתלי בנט: אני מתחייב להכניס להסכם הקואליציוני דרישה לא לגעת בדבר הזה.

מיקי רוזנטל: אסור לקמעונאיים לעסוק בסיטונאות ירקות.

נפתלי בנט: למעשה חוק ההגבלים העסקיים אוסר על שלל פעולות של תיאום מחירים, תיאום שווקים בתחומים מסוימים.

נפתלי בנט: זה חוק שקיים במדינת ישראל.

נפתלי בנט: רק היה פטור על תחום אחד, התחום החקלאי.

נפתלי בנט: את הפטור הזה ביטלנו.

נפתלי בנט: לחקלאים עדיין מותר, ואנחנו רוצים את זה, אבל למתווכים ביטלנו.

נפתלי בנט: זה אחד המהלכים הנועזים שקרו בשנים האחרונות.

נפתלי בנט: אני אומר מפה בצורה הכי ברורה, ממאי הקרוב לא רק נעמוד על זה שיקיימו את החוק, אלא נאכוף בעוצמה מאד גדולה.

נפתלי בנט: הנחיתי את הממונה על ההגבלים העסקיים לשים דגש מיוחד על זה.

נפתלי בנט: אני קורא מפה לאותם מתווכים ואומר להם ממאי להתחיל להיזהר.

נפתלי בנט: אני מציע כבר עכשיו שתתרגלו לזה, נושא תיאומי מחירים, נושא תיאומי שווקים ייענה ביד קשה ביותר.

נפתלי בנט: בגלל שהם כבר רואים לאן זה הולך, הם מתארגנים וזה אולי חלק מההסבר לשינוי המגמה.

אראל מרגלית: איך נדע כמה באמת משלמים, כי הרבה פעמים אנחנו לא יודעים מה המתווך משלם לחקלאי ומה המחיר שהוא גובה.

נפתלי בנט: יש בזה יתרונות ויש חסרונות, זה פשוט עוד "אובר הד" שצריך להכניס עכשיו וזה גם עולה כסף.

אראל מרגלית: אם היה מע"מ היינו יודעים.

נפתלי בנט: אני מציע שבמאי הקרוב ניתן לשוק לעשות את שלו ונראה.

עיסאווי פריג': לקדם שוק סיטונאי סוף כל סוף.

עיסאווי פריג': גם בעיה.

עיסאווי פריג': עד עכשיו לא נגענו בתקציב, השיחה מאד נעימה.

נפתלי בנט: אני נותן לכם דין וחשבון, הבטחתי דברים.

נפתלי בנט: התקציב כתוב, אפשר לעבור סעיף סעיף, זה פחות מעניין.

אראל מרגלית: מה עושים עם המונופולים בתחום המזון?

אראל מרגלית: כל קטגוריה שם המחיר הוא מחיר הרבה יותר גבוה, היא קטגוריה שבה יש מונופול, שאנחנו לא יודעים את הרווחיות שלו, רק יודעים שהמחיר יותר גבוה.

אראל מרגלית: מה אנחנו עושים נגד זה?

נפתלי בנט: מה שעשינו, ביטלנו קרטל.

נפתלי בנט: צריך לומר את האמת לצערי, מי שבלם זה לא אתם, אבל אלה קודמכם, מפלגת העבודה, לובי החקלאים.

נפתלי בנט: מי שבלם את זה לאורך כל השנים הייתה מפלגת העבודה.

נפתלי בנט: את אותו מהלך שכרגע שיבחנו.

נפתלי בנט: מסיבותיהם שלהם.

מיקי רוזנטל: היה חוק פרטי שלי בעניין הזה.

נפתלי בנט: דבר נוסף שעשינו, העברנו את חוק המזון.

נפתלי בנט: אני שוב מפנה אליכם, כולם קובלים על יוקר המחיה ובצדק, לראשונה יש שינוי מגמה.

נפתלי בנט: התחלתי במבחן התוצאה.

נפתלי בנט: כשאני מסתכל על כל המרכיבים, ללא יוצא דופן - - -

עיסאווי פריג': למה לא מרגישים את זה בשטח?

נפתלי בנט: אני לא יכול לטפל בהרגשה.

נפתלי בנט: אלה המחירים.

נפתלי בנט: אני אגיד לך מה שתמיד אמרתי לחיילים, אני לא יכול לטפל בהרגשה, אני יכול לטפל במציאות.

נפתלי בנט: במציאות, מה לעשות, ירד הציוד הלא חשמלי ב-6%.

נפתלי בנט: אתה רוצה שאני אגיד שעלה ב-6%?

נפתלי בנט: המחיר ירד.

נפתלי בנט: אתה מרגיש עם זה לא טוב, אז תרגיש לא טוב.

נפתלי בנט: עשינו משהו כשעשר שנים הייתה מגמה אחת ועכשיו זה משתנה.

נפתלי בנט: מה אתה רוצה?

ניסן סלומינסקי: שינוי לוקח זמן עד שהוא תופס.

עיסאווי פריג': לא מרגישים את זה בכיס.

עיסאווי פריג': הארנונה התייקרה, הכול עלה.

נפתלי בנט: אני מדבר על תוצאות.

נפתלי בנט: לגבי מעונות יום - מאז טרכטנברג, אחת ההמלצות הייתה שצריך לבנות מעונות כדי להוציא נשים לעבודה.

נפתלי בנט: הקצו 1.2 מיליארד שקלים ובעצם לא עשו כלום.

נפתלי בנט: כמעט ולא בנו מעונות חדשים.

אראל מרגלית: מאז 2011 - 10 מעונות.

נפתלי בנט: אני אסביר איפה אנחנו עומדים כי אנחנו בדיוק בקו פרשת המים.

נפתלי בנט: הקצו המון כסף אבל בפועל לא הייתה מכניקה מעשית להוציא את הכסף כי היה נוהל שנקרא תמיכות.

נפתלי בנט: אני לא אלאה אתכם, שינינו את הנוהל לנוהל תקצוב שלא דורש המון בירוקרטיה כמו הוכחת בטוחות בקרקע.

נפתלי בנט: אני שמח לבשר שבשבוע הקרוב אנחנו מאשרים 300 מעונות ברחבי הארץ.

נפתלי בנט: הם כבר אושרו.

נפתלי בנט: מדובר על כ-200 מיליון בנגלה הראשונה.

נפתלי בנט: נמצה את כל תקציב 2014.

מיכל רוזין: זה ממשיך להיות במשרד שלך.

יצחק כהן: אני רוצה שהכול יחזור למשרד הזה.

מיכל רוזין: מעונות צריכים להיות תחת משרד החינוך.

מיכל רוזין: אין היגיון.

מיכל רוזין: למה זה במשרד שלך?

יצחק כהן: משרד החינוך חסר אונים.

יצחק כהן: זה כישלון טוטאלי.

מיכל רוזין: כי אין להם פיקוח.

מיכל רוזין: אין להם יכולת פיקוח, זה לא תחת המשרד שלהם, זו בעיה קשה מאד.

מיכל רוזין: מומחים לגיל הרך טוענים שזה חייב להיות תחת משרד החינוך.

יצחק כהן: נעשה ניסיון עם משרד החינוך והם נכשלו כישלון חרוץ.

מיכל רוזין: זה משנות ה-60.

מיכל רוזין: הגורמים המקצועיים זה משרד החינוך, אין מה לעשות.

נפתלי בנט: זה יפורסם בימים הקרובים.

נפתלי בנט: זה יגיע לוועדת התקצוב במשרד הכלכלה.

נפתלי בנט: הנושא הבא הוא מנועי צמיחה ואני רוצה לתאר את שתי הרפורמות המשמעותיות ביותר שיש בחוק ההסדרים הנוכחי: האחד זה חוק האנג'לים והשני זה הרשות לחדשנות.

נפתלי בנט: חוק האנג'לים נועל לתמרץ אנשים להשקיע בסטארט-אפים כי כולם יודעים שעולם ההי-טק הוא מנוע צמיחה של מדינת ישראל והוא אכן מנוע צמיחה של מדינת ישראל.

נפתלי בנט: אלא שכמעט ולא נעשה בזה שימוש.

נפתלי בנט: זה חוקק לפני כמה שנים טובות ולא נעשה בזה שימוש כי ברגע ההשקעה, המשקיע לא ידע האם הוא אכן יקבל את התמרוץ במיסוי או לא, כי זה ייבחן רק עוד כמה שנים.

נפתלי בנט: גרוע מזה, אם החברה מצליחה יותר מידי, אז הוא מאבד את הזכות להטבה.

נפתלי בנט: זה משהו הזוי.

נפתלי בנט: אתה משקיע בחברה, והמוטיבציה היא שהחברה תצליח, אבל לא יותר מידי.

נפתלי בנט: שינינו את זה.

נפתלי בנט: עכשיו זה בחוק ההסדרים שאני מקווה שיעבור.

נפתלי בנט: אם לא, בכל מקרה נעביר אותו בחוק ההסדרים הבא.

נפתלי בנט: למיטב הבנתי אין חוק כזה בעולם.

נפתלי בנט: אנחנו אומרים שני דברים: מלוא ההשקעה שלך באותו סטארט-אפ ייחשב כהוצאה מוכרת לצורכי מס באותה שנת מס.

יצחק כהן: מי משקיע באנג'לים?

יצחק כהן: לא המדינה?

אראל מרגלית: אם אתה רופא שניים ויש לך רווח של מיליון שקל ואתה רוצה לשים בהשקעה, מנכים לך את זה משיעור המס שאתה צריך לשים.

נפתלי בנט: זו הטבה אדירה.

נפתלי בנט: הדבר השני, תקבל חותמת ברגע ההשקעה.

נפתלי בנט: אם החברה עומדת בפרמטרים די בסיסים, היא צריכה להיות חברה טכנולוגית חדשה, מקבלת תוך שבוע שבועיים חותמת, ברגע שיש חותמת אתה מקבל את ההטבה וזהו.

נפתלי בנט: מה שאני מקווה שיקרה, כמו שאמר חבר הכנסת מרגלית, שהרבה רופאי שיניים, אנשים שיושבים על כסף, ויש לא מעט כאלה, היום הם שמים את הכסף שלהם בנדל"ן ואני מקווה לראות שהם ימשכו את זה מנדל"ן ספקולטיבי ויעבירו את זה להיי-טק, שזה מנוע צמיחה.

נפתלי בנט: דבר נוסף, אנחנו עושים שדרוג למדען הראשי בתיאום עם התעשייה שמאוד תומכת, תעשיית ההי-טק מאוד תומכת בזה.

נפתלי בנט: זה לתת כלים הרבה יותר מהירים למדען הראשי לנוע, כי הוא לא הצליח לעמוד בקצב של הי-טק כדי לייצר כלים חדשים.

מיכל רוזין: הוא לא עומד בכלל בקצב.

נפתלי בנט: המדען הראשי מביא תוצאות יוצאות מהכלל, גם בשנה הנוכחית.

מיכל רוזין: תחשוב מה הוא יכול היה להביא אם הוא היה יעיל.

ניסן סלומינסקי: אז ברפורמה הזו ייתנו לו כלים.

מיכל רוזין: יש עוד הרבה חסמים.

נפתלי בנט: הם עושים את עבודתם מצוין, אבל לפעמים צריכים גם לייצר כלים חדשים.

נפתלי בנט: הבאנו גם את ההשקעה הגדולה בתולדות מדינת ישראל, של חברה זרה.

נפתלי בנט: הבאנו את אינטל למדינת ישראל, בהשקעה של 22 מיליארד שקלים שלהם.

נפתלי בנט: הפעם גם בלי לתת אפס אחוז מס.

נפתלי בנט: הם כן ישלמו מס.

נפתלי בנט: הם מקבלים הטבה, אבל העסקה הזו - - -

עיסאווי פריג': ההטבה הזו היא לא פטור ממס?

נפתלי בנט: לא.

נפתלי בנט: אנחנו נותנים מענק.

מיקי רוזנטל: הם משלמים מס מופחת של 5% להטבה של 1.1 מיליארד.

נפתלי בנט: נכון.

נפתלי בנט: זה משא ומתן עם הישגים גדולים.

נפתלי בנט: התחרינו באירלנד, התחרינו בארצות הברית והם בחרו במדינת ישראל.

נפתלי בנט: אני לא רוצה להעלות על הדעת מה היה קורה חלילה אם הם היו בוחרים בארץ אחרת.

נפתלי בנט: כמה מס היינו מקבלים מהם אז?

נפתלי בנט: אפס.

נפתלי בנט: כמה מקומות עבודה?

נפתלי בנט: אפס.

נפתלי בנט: כמה מס הכנסה מהעובדים שלהם?

נפתלי בנט: אפס.

נפתלי בנט: היינו רואים סגירה של המפעלים.

נפתלי בנט: זה הישג אדיר ואני מוכן לשבת ולהסביר לכל בן אדם שחושב שזה לא נכון לעשות כך.

נפתלי בנט: זה הדור החדש ביותר של אינטל וזה היה מהלך שלקח יותר משנה.

נפתלי בנט: שילוב אוכלוסיות - אני מדבר על אוכלוסיית הגברים החרדים ואוכלוסיית הנשים הערביות.

מיקי רוזנטל: למה התקציב ירד, אנחנו לא מבינים את זה.

ניסן סלומינסקי: תנו לשר להציג קודם את הדברים.

נפתלי בנט: יש הרבה מרכיבים שאנחנו עושים ניצול מלא, אבל ההוצאה במזומן השנה היא חלקית כי אנחנו נכנסים להתחייבות.

נפתלי בנט: זה המצב, על זה מדובר.

חמד עמאר: ניצול תקציב של 12% בסוף חודש אוקטובר, סימן שלא עשיתם כלום.

חמד עמאר: זה מה שמופיע במרכז המידע.

<עמית לנג: בנושא אוכלוסיות מיוחדות היה חוסר בניצול בתקציב משום שהיינו צריכים לבנות קודם כל תשתיות פיזיות.

<עמית לנג: זה מה שעשינו בשנה שעברה ובשנה הבאה ננצל את מלוא התקציב.

<עמית לנג: באוכלוסיות מיוחדות אתה צריך להנגיש ולעשות פעולות כמו מרכזי הכוון ודברים מהסוג הזה כדי שנוכל לטפל באוכלוסייה הזו בשוטף.

<עמית לנג: השקענו בשנה שעברה הרבה כסף כדי להקים פיזית את המרכזים, הכסף לא הולך לאיבוד.

עיסאווי פריג': אנחנו לא עד כדי כך מטומטמים.

נפתלי בנט: אלה לא המושגים שלנו.

<עמית לנג: פתחנו הרבה מאוד מרכזי הכוון, שדרושה להם תשתית פיזית.

<עמית לנג: באמצעות התשתית הפיזית הזו אנחנו נותנים - - -

עיסאווי פריג': אז למה תקצבת את זה בסכום כל-כך גדול מראש, אם אתה יודע שלא תשתמש?

אראל מרגלית: אני מוביל את השדולה לתעסוקת חרדים.

אראל מרגלית: יש 60 חברות הי-טק שמוכנות להיכנס להסדר שנכנסו אתם בעבר.

אראל מרגלית: יש הסדר מאוד ברור שלא צריך בשביל זה שום תשתיות פיזיות.

אראל מרגלית: הן אומרות את הדבר הבא: אני מוכן לקלוט פרויקט, במקום לשלוח אותו להודו, אני מוכן לקלוט כמות מסוימת של חרדים.

אראל מרגלית: יש לכם את העיקרון של התקצוב, כמוש אתם עושים את זה עם מטריקס ועם חברות אחרות.

אראל מרגלית: הרבה חברות מוכנות לקלוט.

אראל מרגלית: כרגע זה לא עומד כמכשיר.

אראל מרגלית: אלה רוצים, החרדים רוצים לעבוד ואנחנו לא מתקצבים את התכניות האלה.

אראל מרגלית: אז החברות לא יודעות לבנות על קליטה.

<עמית לנג: שתי תכניות נחתמו לאחרונה בתחום הזה.

<עמית לנג: לא תכניות עם חברה ספציפית אלא תכניות שמאפשרות את המודל הזה.

<עמית לנג: אחת דרך המדען הראשי והשנייה דרך מסלולי התעסוקה.

<עמית לנג: הם נחתמו ממש לאחרונה בהוראות מנכ"ל ולכן בחודשים הקרובים נראה את המודל הזה הולך ומשתרש.

נפתלי בנט: אני מבקש ממך עמית, לשבת עם חבר הכנסת מרגלית.

אראל מרגלית: אנשים רוצים לדעת בוודאות שהתכנית עומדת לרשותם כדי להגיש תכניות.

נפתלי בנט: מצוין.

נפתלי בנט: זה פולו-אפ.

עיסאווי פריג': אבל לא קבלנו תשובה.

נפתלי בנט: אני אסביר שוב.

נפתלי בנט: הקמנו ופרשנו 9 מרכזי הכוון ייעודיים ומותאמים לאוכלוסייה הערבית.

נפתלי בנט: עכשיו ננצל את הכסף, הכסף לא מתאדה.

עיסאווי פריג': אבל רק 12% מהכסף נוצל.

עיסאווי פריג': זה הרבה כסף

נפתלי בנט: המספרים עולים.

נפתלי בנט: צריך קודם לצאת למכרז, אם לא היינו עושים מכרז היית יושב פה ושואל אותי איך בחרנו?

נפתלי בנט: פתחנו את המרכזים ועכשיו מתחילים לקלוט.

נפתלי בנט: קודם צריך לבנות את המכונה ואז להשתמש בה.

נפתלי בנט: לגבי עסקים קטנים ובינוניים, לפני שנה וחצי אמרתי שלא היה מספיק ניצול של אשראי בעסקים קטנים ובינוניים.

נפתלי בנט: הכפלנו פי 5 את ניצול קרן ערבות המדינה לעסקים קטנים ובינויים והגענו לניצול של כ-2.5 מיליארד שקלים.

נפתלי בנט: עכשיו הכפלנו את כל גודל הקרן, כלומר אנחנו מדברים על אלפים רבים של עסקים קטנים ובינוניים שמנצלים את האשראי שלנו.

נפתלי בנט: סייגנו מכרז ארוך של גופי השטח שלנו, מעבר ממת"י למעו"פ.

נפתלי בנט: במעו"פ עכשיו כבר פרושים ברחבי המדינה והחידוש הוא הם מגיעים לבית העסק ב-100 שקלים בלבד, זה התחיל בחודשיים האחרונים ואני עוקב באופן רציף.

נפתלי בנט: זה התחיל בכיוון מאוד טוב.

אראל מרגלית: אורי שרף אמר בדיון קודם לפני כמה שבועות, אנחנו מבינים שאתם מקדמים את המעו"פ, אבל חייבים את הדו קיום הזה יחד עם המת"י שהיו קודם.

אראל מרגלית: איכשהו צריך לצאת מהמשרד ומהרשות לעסקים קטנים, קריאת עידוד גם לאלה שהיו שם קודם.

נפתלי בנט: השוק חופשי, מי שירצה לצרוך את מת"י, בברכה.

נפתלי בנט: כל גוף עסקי, לא עסקי, ממשלתי, למטרות רווח, שמעודד אנשים ליזמות, הוא מבורך.

נפתלי בנט: אם צריך קריאה, הנה אני קורא: יזמי ישראל, תשתמשו בכל הגופים שקיימים בשוק לטובת הקמת עסקים.

נפתלי בנט: אין פה עניין לפגוע.

נפתלי בנט: בזמן המלחמה קיימנו 17 כנסי חירום בישובים בדרום הארץ, שהשתתפו בהם מעל 1,500 עסקים.

נפתלי בנט: טפלנו באלפי פניות החל מה-8 ביולי בקו החירום שפתחנו.

נפתלי בנט: אנחנו לא הגוף המפצה, זה משרד האוצר, אבל לעזור לעסקים באותה בירוקרטיה שקיימת.

אראל מרגלית: הערה אחת בנושא, אדוני היושב-ראש, אנחנו צריכים לקיים על זה דיון נפרד, אני אתן לך סדר גודל, אחרי מלחמת לבנון השנייה היה 3.62 מיליארד שפוצו מקרן לנזקי המלחמה.

אראל מרגלית: פה יש עד היום משהו כמו 400, אולי קצת יותר, שמפוצה.

אראל מרגלית: כלומר זה גם בגלל הקילומטראז', שאז היה 80 והיום 40, אבל ניקח בחשבון שהמשק מפוצה בהרבה פחות ממה שהוא פוצה בעבר ובסוף אנחנו משלמים על זה.

ניסן סלומינסקי: יהיה על זה דיון ונביא אותם, להערכתי הם כבר עברו את ה-50%, אבל יהיה דיון כנראה.

סתיו שפיר: איך זה שהם פיצו 9,000 עסקים בשעה שקרוב ל-18,000 הגישו בקשות?

ניסן סלומינסקי: לכן אמרתי 50% כבר עברו.

נפתלי בנט: נושא אחרון, שאני רואה בו נושא אסטרטגי זו הפנייה מזרחה.

נפתלי בנט: אני מנסה להסתכל במונחים של 50 שנה, כמדינה אנחנו צריכים להיות עם סחר הרבה יותר גדול מזרחה.

נפתלי בנט: קודם כל כי אלו השווקים הצומחים ביותר, במהירות הגדולה ביותר.

נפתלי בנט: סין הולכת להיות מדינה עם מעמד ביניים גדול והסחר עם סין הוא קטן יחסית לפוטנציאל.

נפתלי בנט: לכן מבחינתי, דגש מרכזי זה לנוע מזרחה, ספציפית סין והודו.

נפתלי בנט: במסגרת המשרד שלי אני עושה מהלך לא קל.

נפתלי בנט: סגרתי נציגויות במערב והסטתי אותם מזרחה, ספציפית משבדיה, אוסטריה, הונגריה ופינלנד.

נפתלי בנט: בשבדיה, אתה יודע טוב ממני, חבר הכנסת מרגלית, שהערך המוסף של נספח בשבדיה הוא קטן לעומת הערך המוסף של נספח בסין.

אראל מרגלית: היה לך נספח כלכלי מדהים בשבדיה.

אראל מרגלית: אני מצטער על זה שסגרתם.

אראל מרגלית: אריקסון היו אמורים לפתוח את מחלקת הסייבר שלהם בנגב.

נפתלי בנט: תפנה אלי כל דבר כזה.

נפתלי בנט: החיים מלאים בהחלטות לא קלות.

נפתלי בנט: בסוף יכולתי ללכת בקו אחד של לא לדעת, להותיר הכול כמות שהוא.

נפתלי בנט: אין לי עוד כסף, לא קבלתי כסף ולכן זו החלטה קשה.

אראל מרגלית: אני רק אומר שגם אירופה היא פוטנציאל גדול וזה מאוד משפיע על היחסים.

נפתלי בנט: אני אדווח לכם גם שפתחנו בשבוע שעבר מרכז עסקים לחברות ישראליות בשנחאי, חברות יצואניות.

נפתלי בנט: הלוואי שהיה דבר כזה בתקופתי.

נפתלי בנט: אתה לא יודע איפה להתחיל בסין, מעמידים לך עמדה עם טלפוניה ושירותים משרדיים וגם ייעוץ איך אתה מתחיל, למי אתה פונה.

נפתלי בנט: אני יכול לומר שאגף סחר חוץ במשרד הכלכלה הוא בעצם משרד החוץ הכלכלי של מדינת ישראל, הוא אגף של אנשים מעולים.

נפתלי בנט: פשוט אנשים מעולים, מסורים ומשקיעים.

נפתלי בנט: אני קורא מפה לכל יזם שמעוניין לפנות מזרחה, תפנו אלינו.

נפתלי בנט: באופן אישי אני חייב לומר שהייתי מאד סקפטי.

נפתלי בנט: הרקע שלי הוא יזמות היי-טק ומעולם לא העליתי על דעתי להשתמש במשאבי מדינה כי מה הם יכולים לעזור לי.

נפתלי בנט: אני מודה שטעיתי פה, לפחות באגף הזה.

נפתלי בנט: זה אגף מצוין עם אנשים מסורים.

נפתלי בנט: פתחנו בהונג קונג, ריאו, בנגלור, עיבינו נספחויות בסין.

נפתלי בנט: אנחנו מקיימים חוות הדגמה בדרום סין, כל מיני פיילוטים כדי לקדם את זה.

נפתלי בנט: אני רוצה לגעת בנקודה נוספת שהעליתם, נקודה אקוטית והיא שירות התעסוקה.

נפתלי בנט: לא סוד שיש שביתה בשירות התעסוקה כבר כמה שבועות.

נפתלי בנט: אני רוצה להסביר לכם מה אני עושה ולמה, אפשר להתווכח על זה.

נפתלי בנט: הגעתי לשירות תעסוקה שקיים כבר שנים.

נפתלי בנט: כולנו יודעים ולא נעבוד על עצמנו, ששירות תעסוקה זה בעצם מקום שאתה בא להחתים כי לקבל דמי אבטלה.

נפתלי בנט: זה מה שזה היה.

נפתלי בנט: הכי נוח היה להמשיך.

נפתלי בנט: בלי שביתות, בלי התנגדויות ואף אחד לא יגיד שאני רשע.

נפתלי בנט: הדבר היחיד הוא שזה לא נכון לעם ישראל ולא נכון למדינת ישראל.

נפתלי בנט: אני כן רוצה להפוך את שירות התעסוקה משירות החתמה להשמה.

נפתלי בנט: להפוך את זה למקום שמובטל יקבל שירותים כמו קורסים, עבודת השמה צינית.

נפתלי בנט: הבעיה הייתה עומס עצום בהיקף הפעילות מול משאבים מאוד מוגבלים.

נפתלי בנט: ישבנו וחשבנו מה עושים בעניין.

נפתלי בנט: המסקנה הייתה שיש הרבה יותר מידי בניינים של שירות תעסוקה ומנהלים וארנונה ודמי שכירות ובסוף אין מספיק אנשים שמטפלים במובטל, שהוא הלקוח.

נפתלי בנט: לו הייתה לי חברה כזו, הייתי אומר שזה לא הגיוני.

נפתלי בנט: אני מודה באשמה.

נפתלי בנט: אני אשם כי אני רוצה להפוך את זה למרכז איכותי להשמה.

נפתלי בנט: אני אומר לכם, כבר בשנה וחצי האחרונות, בהובלת בועז הירש, בוגר אגף סחר חוץ, כמו יינון אלרועי שנמצא פה, הוא עושה עבודה מסורה.

נפתלי בנט: אנחנו פותחים קורסים והופכים את זה לאט לאט למקום עם איכות שירות גבוהה יותר.

יצחק כהן: סוג של ויסקונסין משוכלל?

נפתלי בנט: אני לא יודע מה עם ויסקונסין.

נפתלי בנט: אני אגיד לך מה אנחנו כן.

נפתלי בנט: אנחנו מנסים כמה שיותר להעביר משקל לתחום ההשמות.

נפתלי בנט: אנשים מסורים, שלא צריכים 17 מנהלים, אלא אנשים מסורים שיקבלו את הכסף ויעשו את העבודה.

נפתלי בנט: באותה רפורמה אנחנו לא מפטרים אף בן אדם.

נפתלי בנט: יש פה מצב קלאסי של ועד חזק, שהזיזו לו את הגבינה, שלא חושב על טובת המובטל.

נפתלי בנט: הוא רק חושב על טובתו.

נפתלי בנט: אני אומר את זה כי אני חוטף על הראש יום אחרי יום ואני גאה בזה.

נפתלי בנט: אני גאה בזה שלא באתי לשירות התעסוקה ונתתי לזה לגווע כמו מה שנעשה המון שנים.

נפתלי בנט: אני רוצה לשפר את זה, אני רוצה שהמובטל יקבל יחס של כבוד ולכן אני נלחם.

מיקי רוזנטל: אבל אתה נלחם בעובדים.

נפתלי בנט: אני לא נלחם בעובדים.

נפתלי בנט: אלה סיסמאות.

נפתלי בנט: אתה רוצה להשאיר את זה כמו שזה היה?

נפתלי בנט: אולי גם בתחום הקרטלים הייתי צריך לא לעשות כלום.

יצחק כהן: מה אתם מציעים?

מיכל רוזין: שיפור השירות ולא הפרטה.

יצחק כהן: הוא לא אומר הפרטה, הוא אומר שעובדים לא יפוטרו.

נפתלי בנט: אף אחד לא מדבר על הפרטה.

מיכל רוזין: אנחנו יודעים לאן זה הולך.

מיכל רוזין: כדי לייעל צריך לשפר לא לפטר.

נפתלי בנט: מה שאני רואה פה, זה כרגיל, התנגדות לשינויים ופנייה לסיסמאות.

מיכל רוזין: ממש לא.

נפתלי בנט: את אומרת הפרטה ואין פה הפרטה.

נפתלי בנט: את רוצה שהכסף ילך לבלוקים ולארנונה המיותרת שיש ברמלה ובלוד?

נפתלי בנט: יהיו גם פחות מנהלים, כולם צריך לנהל?

נפתלי בנט: אולי מישהו ישרת את המובטל?

נפתלי בנט: יחשוב על המובטל.

נפתלי בנט: זה מה שאנחנו עושים.

נפתלי בנט: זה שתגידי 17 פעמים את המילה "הפרטה" לא הופך את זה להפרטה, זה הופך את זה לרפורמה ראויה ואני עומד על זה.

נפתלי בנט: מה יקרה אם לוד ורמלה יאוחדו, יהיו פחות מנהלים, פחות ארנונה, פחות דמי שכירות.

נפתלי בנט: אנחנו רוצים להשקיע בבלוקים או במובטלים?

מיקי רוזנטל: התשובה היא שאתה סוגר במקומות שיש בהם הכי הרבה אבטלה, מקומות מוכי אבטלה.

נפתלי בנט: שוב אלה סיסמאות.

מיקי רוזנטל: מכל 18 המקומות, חוץ מהרצליה, כולם בפריפריה, מקומות מוכי אבטלה.

מיקי רוזנטל: תקרא את הרשימה.

נפתלי בנט: קודם כל אין 18 מקומות, זה פחות.

מיקי רוזנטל: גם 12 זה לא נכון?

נפתלי בנט: גם לא נכון.

מיקי רוזנטל: אז כמה רוצים לסגור?

נפתלי בנט: אנחנו עכשיו במשא ומתן, מתוקף הדברים אני לא אנהל את זה פה כי אני אנהל את זה אתם.

נפתלי בנט: אני אומר מה הפרמטרים, שאני אישית עברתי עליהם אחד אחד ואמרתי שהם יהיו לפי הדברים הבאים: איך המרחק בין הלשכות יהיה המצומצם ביותר.

נפתלי בנט: אתה מסכים אתיש זה פרמטר חשוב?

נפתלי בנט: שהבן אדם לא יצטרך לנסוע 30 ק"מ ואפילו אם זה מרחק קטן, שתהיה תחבורה ציבורית סבירה בין אזור לאזור.

נפתלי בנט: דבר שני, מה היקף האבטלה באותו מקום.

נפתלי בנט: דבר שלישי, כמה פניות היו ביחס לעובדים.

נפתלי בנט: מה רמת היעילות?

נפתלי בנט: אם יש משרד שיושב די ריק, אז אותו לסגור, ניקח את הכסף הזה יחד עם הכסף שנקבל מהאוצר כשנעשה את המהלך הזה, את כולו אני משקיע בקורסים לעובדים, בסדנאות, הסבות מקצועיות.

נפתלי בנט: אני באמת לא מבין על מה הוויכוח.

מיקי רוזנטל: אם תרצה לשמוע אני מוכן להסביר.

נפתלי בנט: אני אשמח לשמוע.

נפתלי בנט: תסבירו לי.

נפתלי בנט: אני לא בא עם כוונות רעות.

נפתלי בנט: אנחנו באים לעשות טוב.

נפתלי בנט: תסביר לי מה רע במהלך ותשווה את זה לאלטרנטיבה שהיא בגדול להמשיך לזרום ואף אחד לא היה מבקר אותי.

מיקי רוזנטל: תראה כמה תקנים קצצו בשירות התעסוקה.

נפתלי בנט: אני רואה את זה.

מיקי רוזנטל: ואחר-כך - - - אז זו לא הפרטה?

ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת רוזנטל, אני אתן לך לדבר לפי סדר.

ניסן סלומינסקי: נעבור לשלב השאלות.

ניסן סלומינסקי: אני מקצה שלוש דקות לכל חבר כנסת.

ניסן סלומינסקי: חברת הכנסת רוזין בבקשה.

מיכל רוזין: אני רוצה לפתוח ולומר, אני לא יודעת אם אתה יודע, גם אני הייתי במשרד התמ"ס בזמנו ואני חושבת שאנשי סחר חוץ עושים עבודה מצוינת.

מיכל רוזין: אני יודעת גם שכשר תעשייה מסחר תעסוקה וסחר חוץ, צריכה הייתה להיות הפרדה ויותר משר אחד בעניין.

מיכל רוזין: אין לי ספק שזה גובה זמן רב, אני מכירה את זה היטב.

מיכל רוזין: לצערי הרב יש פחות זמן להתעסק עם תעסוקה וחוקי עבודה ולפעמים באומץ, כמו עם עניין מעונות היום, שזה דבר היסטורי לאישה העובדת, צריך לחשוב מה נכון ולפעמים צריך להעביר למשרדים אחרים או לעשות איגום משאבים.

מיכל רוזין: לדעתי כל אחד אומר את זה לפני וכשהוא מגיע למשרד הוא אוחז בכל הסמכויות שלו וזו טעות.

מיכל רוזין: בעניין הזה אני רוצה לדבר על אכיפת חוקי עבודה.

מיכל רוזין: בכל ישיבה שאני מעלה את נושא אכיפת חוקי העבודה, אומרים לי שכל הזמן מתווספים פקחים, יש יותר התמחויות וכדומה.

מיכל רוזין: קודם כל זו אחת הבעיות.

מיכל רוזין: אין התמחויות.

מיכל רוזין: המפקחים הם מפקחים כלליים.

מיכל רוזין: הם אמורים להגיע למקום עבודה, לראות את הנוער, לראות את הנשים המופלאות שעובדות, לראות נשים שסובלות מהטרדה מינית, הם אמורים לראות את העובדים הזרים, הם אמורים לראות את העובדים בכלל והם לא מסוגלים לעשות את העבודה הזו.

מיכל רוזין: אנחנו רואים שיש כפילויות של אכיפה.

מיכל רוזין: לפעמים לאותו מקום מגיעה אכיפה ממשרד הפנים, ממשרד הכלכלה וממשרד החקלאות, כל אחד בתחום הצר שלו.

מיכל רוזין: אין איגום משאבים בנושא הזה.

מיכל רוזין: מצד שני, מפקחים שמגיעים למפעל, לא באים מתוך כוונה רעה, הם לא רואים תחום מסוים.

מיכל רוזין: למשל עבודת נוער שיש בו הרבה פעמים הזנחה פושעת, רק בקיץ האחרון נפצע קשה מאד נער בעבודה.

מיכל רוזין: הם לא יכולים לראות את הכול, המפקח בא, רואה הרבה דברים ולא יכול לשים לב לכל הדברים, בטח לא אם תלוי תקנון נגד הטרדה מינית וכדומה.

מיכל רוזין: אני חושבת שצריכות להיות התמחויות באכיפה וגם יותר פקחים.

מיכל רוזין: אני רואה שיש ירידה בסעיף התקציבי של מנהל הסדרה ואכיפת חוקי עבודה.

מיכל רוזין: ירד מ-14 מיליון שקלים ל-10.5 מיליון שקלים ובכל התחום של רגולציה מחקר ואכיפה יש ירידה מ-62 מיליון שקלים ל-45.5 מיליון שקלים.

מיכל רוזין: אז איפה התוספת בכוח אדם?

מיכל רוזין: זה לא ניכר בתקציב ואני מבקשת על כך תשובה.

מיכל רוזין: נושא שני זה הנושא של הכשרות תעסוקתיות.

מיכל רוזין: הייתי רוצה לשמוע, אם אפשר, פירוט.

מיכל רוזין: למשל על נשים ערביות, אתה אומר בכל נאום במליאה ואני מעריכה את זה, שאתה פועל בתחום של נשים ערביות.

מיכל רוזין: מתוך התקציב, איזה סכום מוקדש לנושא הזה?

מיכל רוזין: דברת על לשכות תעסוקה, אתה מדבר על 30 ק"מ.

מיכל רוזין: אחת הבעיות הקשות לנשים ערביות זה המרחק.

מיכל רוזין: אישה ערביה שצריכה לנסוע 30 ק"מ, לא תלך ללשכת התעסוקה.

מיכל רוזין: יותר מזה, אם אתה לא עושה שיתוף פעולה עם משרד התחבורה על כך שתהיה תחבורה להגיע ללשכה, לא רק ללשכת התעסוקה, גם למקומות העבודה, אז כמה שלא נכשיר את הנשים הערביות, הן לא תצלחנה להגיע למקומות העבודה.

מיכל רוזין: יש גם נשים לקראת גיל פרישה, חרדים ועוד.

מיכל רוזין: שאלה נוספת, יש עדיין עובדים מקצועיים בשוק התעסוקה, שהם עובדי לאו-טק.

מיכל רוזין: אנחנו מדברים הרבה על סטארט-אפים ואני לא מזלזלת בזה חלילה, אבל אנחנו מצמצמים בישראל אתה עבודה המקצועית.

מיכל רוזין: אני שומעת דוגמאות על אנשי מקצוע כמו מסגרים, שפוט כבר אין עובדים כאלה.

מיכל רוזין: אנשים שרוצים לצאת לפנסיה, עברו מזמן את גיל הפנסיה לא יכולים לצאת כי אין מי שיחליף אותם.

מיכל רוזין: כך הרבה עובדים מקצועיים שהגיעו מברית המועצות לשעבר יצאו לגמלאות, כשאין בעצם מי שמוכשר במדינת ישראל להיות בלאו-טק ואז נביא שוב עובדים זרים.

מיכל רוזין: שאלה, מה אתם עושים להעלאת הפריון של המפעלים שאינם מייצאים, כאלה שאינם זכאים לתמיכה בחוק עידוד השקעות הון.

מיכל רוזין: תודה.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לך על הסקירה הטובה.

חמד עמאר: מנתונים שקבלנו ממרכז המחקר והמידע, ניצול תקציבי של המשרד מגיע ל-51% כללית.

חמד עמאר: זה מדליק נורה אדומה של הניצול התקציבי הכללי.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על העלאת התקציב בכמה אחוזים לשנה הבאה, אבל בתקציב של 2014 אין ניצול תקציבי.

נפתלי בנט: אני אתייחס לזה עכשיו, בהרבה דברים אנחנו הולכים על הרשאות להתחייב.

נפתלי בנט: אם אתה כולל אותם אנחנו סביב ה-95% ניצול.

חמד עמאר: אם תיתן לנו את הנתון של הרשאות להתחייב זה יעודד אותנו ונראה שאתה צודק.

<עמית לנג: עברתי על הניתוח של מרכז המחקר והמידע.

<עמית לנג: יש בעיה, משרד הכלכלה מורכב יותר משאר המשרדים.

<עמית לנג: הוא עובד בשני צירים.

<עמית לנג: יש דברים שעובדים במזומן ויש דברים שעובדים בהרשאה להתחייב.

<עמית לנג: ברגע שמערבבים את שני הדברים מקבלים - - -

יעקב ליצמן: מרכז המחקר והמידע יודע את ההבדל.

<עמית לנג: אני אומר לך שלא, כי אני קורא את המסמך ואין התייחסות להרשאה להתחייב ולניצול שלו.

<עמית לנג: ביחידות המרכזיות, הכלי המרכזי הוא הרשאה להתחייב.

<עמית לנג: לגביו הניצול קרוב ל-100% בכל שנה.

<עמית לנג: המזומן פחות רלוונטי ביחידות האלה משום שהוא עוקב אחרי ההתחייבויות.

<עמית לנג: לפעמים הוא יותר גבוה ולפעמים יותר נמוך בהתאם לקצב ההתקדמות.

<עמית לנג: היקף הפעילות ביחידות האלה כמו המדען הראשי, מרכז השקעות, מסלולי תעסוקה, עסקים קטנים ובינוניים נקבע על-פי היקף ההרשאה להתחייב ולא על-פי המזומן.

<עמית לנג: בהרשאה להתחייב אנחנו מאוד קרובים ל-100% ניצול תקציבי כל שנה.

<עמית לנג: לכן ההסתכלות על המזומן מאוד מטעה.

נפתלי בנט: אני אתן דוגמה, כתוב שתקציב המדען הראשי ב-2014 המאושר היה 1.7 מיליארד שקלים וכאילו רק ביצענו 900 מיליון.

נפתלי בנט: זה לא נכון.

נפתלי בנט: כל אגורה יצאה מהמדען הראשי, אני לא פראייר, אני מנצל כל דבר.

נפתלי בנט: אבל לא תמיד החברה מקבלת את זה כי היא צריכה לעמוד במייל סטון, אז אנחנו שמים את זה בצד.

נפתלי בנט: אותו דבר במרכז ההשקעות.

נפתלי בנט: הטבלה הזו לא נכונה.

נפתלי בנט: אנחנו לא עובדים על בסיס מזומן.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש מכם להעביר לחבר הכנסת עמאר את הנתונים שהוא ביקש.

נפתלי בנט: נעביר, תקבלו דו"ח מלא.

חמד עמאר: לגבי נושא תעסוקה של אוכלוסייה ייעודית, ניצול של רק 12%, אני מוכן לקבל את ההסבר שלכם.

חמד עמאר: אבל למה בשנת 2015 אתה מוריד את זה ב-30%?

חמד עמאר: אני חושב שצריך להגדיל את התקציב לאוכלוסייה הזו, גם לאוכלוסייה החרדית, גם לאוכלוסייה הערבית.

<עמית לנג: אני מגדיל, רק שחלק מהתקציב לא נמצא בתקנה הזו אלא נמצא למשל בהכשרה מקצועית כללית.

<עמית לנג: שם יש מקום לעשות קורסים מקצועיים, שהכסף יוצא משם.

<עמית לנג: לגבי השאלה שלך קבלתי עוד הבהרות, גם השנה, הניצול של 12% הוא מטעה כי הוא מתייחס לתקציב המקורי שהיה אבל במהלך השנה לקחנו מהתקציב הזה לפעילות הזו, לעידוד אוכלוסיות מיוחדות והעברנו לסעיפים אחרים בהם הוצאנו את הכסף לפעילות לאוכלוסיות מיוחדות.

<עמית לנג: לכן הניצול היה כמעט מלא אבל ההשוואה היא ביחס לתקציב שהיה.

<עמית לנג: אבל לקחתי באמצע השנה את הכסף משם לביצוע במקומות אחרים.

חמד עמאר: אנחנו מקיימים דיון בעוד שעה על מפעל ערד.

חמד עמאר: רציתי לקבל תשובה של שר הכלכלה בנושא.

חמד עמאר: קבלנו ניירות של משרד הכלכלה שלא מיישמים אותם, עד עכשיו, בקשר למפעל המגבות בערד.

חמד עמאר: נקודה נוספת שמעניינת אותי היא המגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אני מכיר אזור תעשייה בקיסרא סמיע שם הושקעו מיליונים.

חמד עמאר: משרד התעשייה והמסחר השקיע שם הרבה כסף, אבל אין מפעל אחד.

חמד עמאר: הושקע המון כסף, בדקתי, קרוב ל-30 מיליון שקל, כאשר המקום עומד ריק שנים רבות.

חמד עמאר: מה המשרד עושה על מנת לעודד משקיעים לבוא ולבנות את המפעלים שלהם?

חמד עמאר: זה לא משרת רק את המגזר הדרוזי, זה משרת את כל הגליל.

חמד עמאר: נקודה אחרונה זה הנושא של אבטלת נשים במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: דברת על לשכת תעסוקה במרחק 30 ק"מ.

חמד עמאר: אם אישה גרה בחורפיש ורוצה לנסוע לחיפה או לכרמיאל, אין לה תחבורה ציבורית.

חמד עמאר: איך היא יכול להגיע לשם?

חמד עמאר: שמעתי שיהיה תיאום עם משרד התחבורה, איך לאפשר לאותן נשים להגיע.

חמד עמאר: אחוז האבטלה במגזר הדרוזי אצל הנשים גבוה ביותר.

חמד עמאר: נקודה נוספת זה האחוז האבטלה הגבוה גם אצל הגברים.

חמד עמאר: כרגע עומדים על 12% כאשר המדינה עומדת על 6%.

חמד עמאר: אני אשמח לשמוע תשובות גם לגבי המגזר הדרוזי.

חמד עמאר: תודה.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש אדוני השר, נתחיל בשביתה בשירות התעסוקה.

יעקב ליצמן: כמעט חודשיים.

יעקב ליצמן: האם זה אומר שאולי בכלל אפשר לסגור את שירות התעסוקה.

יעקב ליצמן: עצם זה שיש חודשיים שביתה, לא קרה כלום, האבטלה לא גדלה והכול בסדר, אז מה הפירוש?

יעקב ליצמן: או שלא צריך, או שמישהו מפשל.

יעקב ליצמן: אני יוכל להגיד לך שאמרתי את זה בשביתת הרופאים ורצו להרוג אותי, שבזמן שביתת הרופאים הייתה ירידה דרסטית בפטירות.

יעקב ליצמן: זו אמת.

יעקב ליצמן: הסיבה הייתה שהיו הרבה פחות ניתוחים.

יעקב ליצמן: מה דעתך על הורדת מע"מ על מוצרי יסוד?

יעקב ליצמן: כל הזמן מדברים על המע"מ לדירות.

יעקב ליצמן: מוצרי היסוד הם בפיקוח שלך, עוד פיקוח, תוריד מע"מ ונראה איך זה ישפיע.

יעקב ליצמן: מה המשרד עושה למנוע את המצב שאלו שמורידים מחירים מקטינים את הכמות.

יעקב ליצמן: לא ראיתי שהמשרד בודק את זה ויש הרבה כאלה.

יעקב ליצמן: על זה צריך הרבה פיקוח.

יעקב ליצמן: דבר נוסף בנושא הבנייה.

יעקב ליצמן: דברת על המכרז של מלט ובצדק.

יעקב ליצמן: אבל האם יש פיקוח על מלט?

יעקב ליצמן: האם לדעתך לא צריך פיקוח גם על מלט ועל כל הדברים שצריכים לבנייה, ברזל?

יעקב ליצמן: לדעתך לא צריך פיקוח מחירים.

נפתלי בנט: יש פיקוח על מלט כרגע והוא בתוקף.

ניסן סלומינסקי: אתם זוכרים שפעם רצו להביא מטורקיה ונשר הצליח לשכנע את כולנו ולחסום את זה.

ניסן סלומינסקי: ברגע שיעבור החוק של השקים, 25 קילו במקום 50, אף אחד לא ייצר שקים במיוחד בשבילנו, אז בדרך עקיפה, דרך המסכנות של העובד, חסמו לך את התחרות.

נפתלי בנט: זה בדיוק נכון.

יעקב ליצמן: ברור לי שכל המצרכים וכל הדברים שצריך לבניה, אם היה הכול נכנס תחת פיקוח יכול להיות שזה היה גם מוריד את המחיר.

יעקב ליצמן: לגבי אינטל, אינטל לא קיימה את ההסכם.

יעקב ליצמן: ההסכם היה בתקופתי, כחלק מההסכם היא התחייבה להעסיק את אנשי המקום, היה מדובר על קריית גת בזמנו והיא לא עשתה את זה.

ניסן סלומינסקי: היה פה מישהו שהראה לך שהיא כן עשתה גם משם וגם מהאזור.

אראל מרגלית: הבעיה עם 4,000 העובדים החדשים שהם התחייבו לקחת כחלק מהתכנית.

יעקב ליצמן: אני זוכר את זה מתקופתי, אני כמעט בטוח ואני אשמח לדעת שאני טועה, אבל לא נראה לי שאני טועה בהרבה.

יעקב ליצמן: אינטל אולי לקחת כמה פועלי ניקיון פה ושם, אבל המסות של העובדים, שדובר שהיא תיקח מהדרום, לא נעשה.

יעקב ליצמן: דבר אחרון, אני רוצה לדבר על מעונות יום.

יעקב ליצמן: אני לא יודע כמה מעונות חדשים יש במגזר בחרדי, יש תקציבים, לא בטוח שאנחנו מקבלים.

נפתלי בנט: השיטה החדשה היא first in first out מי שמגיע, עומד בפרמטרים, מקבל.

נפתלי בנט: יש שם די הרבה מהמגזר החרדי.

נפתלי בנט: ראיתי.

יעקב ליצמן: אני חוזר למחיר, לתשלומי ההורים.

יעקב ליצמן: הרי זה ברור שלא יכולים לעמוד בזה.

יעקב ליצמן: מספיק שהורה אחד עובד, ומה שהוא מרוויח, עשיתם את כל השינויים האלה ולדעתי זה מעמיס על ההורים והם לא יכולים לעמוד במחיר.

ניסן סלומינסקי: אם אפשר להצטרף לבקשה שלו לדבר על הורדת המע"מ למוצרי יסוד.

ניסן סלומינסקי: אם תרצה - מע"מ אפס לחקלאות.

ניסן סלומינסקי: לא פטור אלא מע"מ אפס, כדי לפחות לחסום את כל השוק השחור שמתנהל שם.

ניסן סלומינסקי: תוציא חשבונית על מע"מ אפס, אבל תוציא חשבונית.

ניסן סלומינסקי: הרי יש להם אפס, הם לא מוציאים חשבוניות.

ניסן סלומינסקי: ברגע שהוא יצטרך להוציא חשבונית, גם אם היא תהיה על אפס, אבל באותו רגע מתחיל להיות שם דיווח ואתה מתחיל לשלוט על זה.

ניסן סלומינסקי: היום זה הפקר.

אלכס מילר: בקשר להערה על חשבונית על מע"מ אפס.

אלכס מילר: ראיתי שבאחד הסעיפים בחוק ההסדרים, על הסוגיה של הלבנת הון, יש סעיף שדורש מהעולים החדשים ותושבים חוזרים לדווח, כשהם פטורים לעשור.

אלכס מילר: אז דווקא בוחרים את אלו שרק הגיעו ארצה, בקושי מדברים עברית ושולחים אותם כבר לחפש רואה חשבון כדי לדווח ודווקא בסוגיות ותיקות וכולם מכירים, זה לא קיים.

אלכס מילר: אם עושים את המהלך הזה והאוצר מחפש לעשות את המהלך הזה, אז שיעשו לכולם ולא רק יבחרו את החלשים שצריכים להכניס להם עוד הוצאות, כשגם ככה הם בקושי שורדים כאן את השנים הראשונות בישראל.

אלכס מילר: דבר שני, כבוד השר, לפני כמה שבועות עסקנו בהעברות.

אלכס מילר: אחת ההעברות שעשינו הייתה די מוזרה מבחינתנו.

אלכס מילר: לאו דווקא עצם ההעברה אלא אי הניצול של הסעיף.

אלכס מילר: מדובר על סעיף עתודה, היה 178 מיליון שקל משם יצא 50 מיליון שקלים לרשות האוכלוסין, לטובת עידוד תעסוקה, זה הלך לעובדים זרים, להוציא אותם מישראל.

אלכס מילר: נשארו שם 120 מיליון.

אלכס מילר: שאלתי אנשים מהמשרד שלך מה נעשה במשך שנה בסעיף הזה וכמה כסף יצא?

אלכס מילר: דובר שלא יצא שקל מהסעיף הזה במשך כל השנה וגם אין תכנית.

אלכס מילר: במשך כמה שבועות האחרונים אנחנו עוסקים במפעל המגבות בערד.

אלכס מילר: מדובר על תמיכה של 12 מיליון שקלים.

אלכס מילר: אני מבין את זה שאי-אפשר שכל פעם כשיש מפעל פרטי בקשיים, להוציא כסף על חשבון משלם המיסים.

אלכס מילר: אבל כאן העיר הגיעה למשבר והמפעלים שלה במשבר.

אלכס מילר: לדעתי גם אם יש סעיף שלא נוצל ויש שם 120 מיליון, הרי תעבירו את זה לשנה הבאה וגם אז הסיכוי שזה יופעל הוא קלוש.

אלכס מילר: קחו 12 מיליון, תראו אם אתם יכולים לסייע בפתרון המשבר.

אלכס מילר: אני בטוח שהמשרד לא יקרוס מזה, הסעיף לא יקרוס מזה ובסופו של דבר יימצא פתרון לערד.

אלכס מילר: שמעתי שיש תכנית ומנסים להעביר לשם מפעל ממקום אחר, זה ייקח לפחות שנתיים.

אלכס מילר: לפחות לשנתיים האלה, שנדע שהאנשים האלה מקבלים תעסוקה ולא תמיד כל הרעיונות שלנו מתאימים לעיר כזו או אחרת.

אלכס מילר: שמעתי את דבריך, אני מכיר את עולם ההיי-טק, אני גם בא ממנו וגם הייתי רוצה שכל הפריפריה שלנו תהיה - - -.

אלכס מילר: דבר אחרון, עסקנו המון בסוגיה של סנכרון בין מכללות הנדסאים וטכנאים ובין בעיות תעסוקה.

אלכס מילר: שמענו גם את התאגדות התעשיינים, שאמרו שכל שנה חסרים להם קרוב ל-5,000 עובדים.

אלכס מילר: אותם חבר'ה צעירים שהולכים למכללות להנדסאים, יש שם הרבה בעיות, גם הזיכוי פר סטודנט שבא פר בוגר ולא על מנגנון שקיים היום באקדמיה.

אלכס מילר: גם הסוגיה של הארנונה, זה לא מתחבר.

אלכס מילר: מוסדות להשכלה גבוהה לא משלמים ארנונה.

אלכס מילר: כל שאר הגופים שמתעסקים בחינוך לא משלמים - ההנדסאים והטכנאים כן.

אלכס מילר: כמובן שגם אם אתה בא ונותן להם זיכוי על כל בוגר ולא על כל סטודנט, אז כמובן שהמצב שלהם קשה.

אלכס מילר: אם אנחנו יודעים לחבר את התעשייה, את כל מפעלי ההי-טק, לאותם מכללות להנדסאים ולהכניס את האנשים שיש להם בעיות תעסוקה, להכניס אותם למסלולים האלה, לתת להם תעודה ובסופו שלד בר הם גם ידעו שהם יוצאים עם מקום עבודה.

אלכס מילר: אז יכול להיות שקודם כל זה יפחית את הדרישה של התעשיינים לכמות הבוגרים שצריך ושנית גם פותרים את בעיות התעסוקה במדינת ישראל.

אלכס מילר: במקום ללכת וללמוד קורסים שאין מה לעשות אתם ואנחנו מכירים את זה, לומדים קורסים שחלקם אתם סוגרים ורק אחרי שמסיימים, מקבלים את הכסף מהמדינה אבל בסופו של דבר לא עושים עם זה כלום.

אלכס מילר: ללכת דווקא לאיפה שיש צורך.

אראל מרגלית: קודם כל אני רוצה לברך אותך על הדיווח.

אראל מרגלית: אני חושב שאתה בא מתרבות שבה באים ומדווחים לדירקטוריון ואני מאוד מעריך את זה.

אראל מרגלית: אני מאוד מעריך את העבודה של עמית לנג ושל יינון אלרועי ושל מיכל צוק, וכל האנשים מהאוצר.

אראל מרגלית: לעניין הראשון, עניין המונופולים.

אראל מרגלית: פה אתם לא פועלים מספיק חזק.

אראל מרגלית: אני חושב שצריך לפעול הרבה יותר חזק מול המונופולים כי הם אחראים במידה רבה על יוקר המחיה.

אראל מרגלית: מה שעשיתם עם המלט זה טוב, אבל יש עוד כמה תחומים כאלה.

אראל מרגלית: שמתי לך משהו שפיתחנו ביחד, את חוק השקיפות של המונופולים.

אראל מרגלית: אני מאוד רוצה שתשקול את זה ברצינות.

אראל מרגלית: אני אתן לך מאוחר יותר עמוד עם הצעת החוק המקורית ואיך הגענו להסכמה עם אחרים ותראו אם אתם רוצים לתמוך בזה.

אראל מרגלית: בגלל שהממונה לא רוצה לקבוע מי זה מונופול, זה מסבך אותו, הסכמנו על מחזור של 300 מיליון שקל.

אראל מרגלית: הסכמנו על תחומים מסוימים, הסכמנו שבגלל שהרשות לניירות ערך לא רוצה להגיד על חברות שהן פרטיות אז רשות התאגידים יכולה לעשות בדיוק אותו דבר ואז זה הרבה פחות מסובך.

אראל מרגלית: נתנו משהו שהסכמנו עליו במשרד המשפטים ומשרד האוצר.

אראל מרגלית: אין הסכמה מלאה, בסופו של דבר זה חייב הובלה פוליטית.

אראל מרגלית: אם לא תובילו את זה, זה לא יקרה.

אראל מרגלית: אני אשים את זה שוב על שולחנכם ונשמח אם תרצו לעבוד ביחד כי זה דבר שגיבשנו אתכם.

אראל מרגלית: קחו את זה בחשבון, המונופולים זה עדיין הגורם מספר אחד לחוסר היכולת של הקטנים להתחרות וזה הגורם מספר אחד למחירים גבוהים בשוק ולדעתי זה לא פותר את כל הבעיות.

אראל מרגלית: אבל כשאתה רואה את שטראוס בקפה בחוץ לארץ עושה 10% רווח וכשאתה רואה שבארץ היא עושה 15% רווח, זה נותן לך את האפשרות להסתכל.

אראל מרגלית: דבר שני אלה מעונות היום.

אראל מרגלית: קודם כל אני שואל את עצמי לאן הלך כל הכסף הזה שעכשיו נדחה בתקציב, כי זה הרבה מאוד כסף, אם הוא חוזר והוא חלק מהתקציב?

<עמית לנג: הוא חוזר רק לא במכה, כי גם להם יש אילוצים תקציביים.

אראל מרגלית: אני יודע שנדרש לזה בקריית שמונה, יש כמה מקומות כאלה בארץ שהיו אזורי עימות.

אראל מרגלית: קריית שמונה זו אחת מהן.

אראל מרגלית: המצב שם קטסטרופאלי.

אראל מרגלית: אני עובד עם האימהות כי אני עובד על השמה בדברים אחרים.

אראל מרגלית: יותר מחצי מהאימהות הוציאו את הילדים שלהם מהמעון והפסיקו לעבוד.

אראל מרגלית: עסקים קטנים ובינוניים - אני מעריך את העבודה שאתם מנסים לעשות את הקרן לעסקים קטנים.

אראל מרגלית: אני חייב להגיד שהמצב בגדול הוא קטסטרופאלי.

אראל מרגלית: השנה, 60,000 עסקים קטנים נסגרים, שזה 50% יותר משנה רגילה.

אראל מרגלית: חלק מזה זה בגלל המלחמה, חלק בגלל המצב הכלכלי באופן כללי.

אראל מרגלית: הבעיה היא שגם הקרן עצמה, הניצולת שלה, מהנתונים שיש לי, מתוך 40,000, 4,500 אושרו, 20% מזה לא נוצל.

אראל מרגלית: עדיין, רמת הניצול היא מאוד מאוד קטנה בתוך השוק.

<עמית לנג: ניצול של מה?

<עמית לנג: של ההלוואות?

אראל מרגלית: של ההלוואות.

נפתלי בנט: ניצלנו במלואו ועכשיו נאלצנו להכפיל אותו.

<עמית לנג: היה ניצול של 300 או 400 מיליון שקלים על פני שלוש שנים.

<עמית לנג: בשנה אחת, אחרי שינויים שעשינו, ניצלו מעל מיליארד שקל.

<עמית לנג: שילשנו את הניצול.

<עמית לנג: תמיד יש כאלה שבסוף מקבלים את האישור ולא לוקחים.

<עמית לנג: אני מדבר על ניצול בפועל.

<עמית לנג: נלקח המצב.

<עמית לנג: לפני שלושה חודשים הגענו למצב שנגמר הכסף.

<עמית לנג: הלכנו לאוצר והם הגדילו לנו.

<עמית לנג: חשוב לציין את זה, זו דרמה לעומת מה שהיה.

נפתלי בנט: אחד מכל שני עסקים שפונים, מאושר.

נפתלי בנט: 55% אישור.

נפתלי בנט: אנחנו מאוד משוחררים ומנסים לתת מענה.

נפתלי בנט: הגענו ל-5,000 עסקים שנטלו הלוואות מהסוג הזה.

אראל מרגלית: מתוך 40,000 - 4,500 אושרו.

אראל מרגלית: 10%.

אראל מרגלית: אני אראה לכם את הנתונים.

אראל מרגלית: דבר נוסף אלה האוכלוסיות הייעודיות.

אראל מרגלית: אני מאוד מעריך את מה שאתם מנסים לעשות עם מרכזי ההשמה.

אראל מרגלית: אבל בסופו של דבר - ואני חושב שגם אתם מאמינים בזה - זה השוק.

אראל מרגלית: אם אנחנו ניתן לחברות את האו-קי גם להעסקת ערבים וגם להעסקת חרדים ונגיד להם מה התכנית, נוכל לתת להם לתכנן וזה מה שהם רוצים.

<עמית לנג: זה לא מחליף את זה.

נפתלי בנט: יש כאן מקום לפולו-אפ.

נפתלי בנט: תביא שמות של חברות שהם בעניין.

אראל מרגלית: דבר נוסף, חוק אנג'לים הוא בסדר גמור.

אראל מרגלית: כל הכבוד לכו על זה.

אראל מרגלית: זה חשוב.

אראל מרגלית: האנג'לים הם עדיין לא הגורם המרכזי למימון של התעשייה.

אראל מרגלית: הדבר הראשי זה המדען הראשי.

אראל מרגלית: אני מודאג מהאופן שבו אנחנו מעבירים את החוק.

אראל מרגלית: אני יודע שכבר הרבה שנים, עוד לפני שנכנסת לתפקיד, רצו לעשות את הרשות ואני מבין שהמוטיבציה היא טובה.

אראל מרגלית: אני אגיד לך איפה אני מודאג: אין עדיין חוק הוצאת IP מישראל כמו שהיה במדען הראשי.

אראל מרגלית: אין חוק תמלוגים, זה עוד לא נפתר.

אראל מרגלית: אין חוק שאומר מה אני יכול לעשות באופן פרטי, כמדען ראשי, אם אני יכול להתחרות או לא יכול להתחרות עם הקרנות, או אם אני לא מתחרה אתם.

אראל מרגלית: האג"ח שאתם מדברים עליו, שאפשר לעשות אג"ח, אני מודאג שזה יבוא על חשבון התקציב והרבה אנשים מהתעשייה שואלים, אתם רוצים להחליף את תקציב המדען הראשי באיזשהו אג"ח?

אראל מרגלית: כל השאלות האלה צריכות להיות נדונות.

אראל מרגלית: אני מציע לא לעשות את זה בחוק ההסדרים.

אראל מרגלית: בואו ניקח את זה כחוק, זה חוק שצריך לדון עליו.

אראל מרגלית: ישבתי עם ראשי תעשיית ההי-טק, הם באו אלי בהיסטריה ואמרו שהם לא יודעים על הרבה מאוד דברים שקורים.

אראל מרגלית: אמרתי להם שאני בטוח שאם נדבר על זה, יהיה קשב לזה.

אראל מרגלית: אני מציע לעשות את זה כחלק מוועדת המדע, כי זה לוקח המון זמן.

אראל מרגלית: לשים סעיף אחרי סעיף, להתווכח עליו, כמו שעשינו בחוקים אחרים.

אראל מרגלית: לעשות את זה בתהליך יותר גדול.

אראל מרגלית: הבעיה היא שתעשייה שלימה של הי-טק יודעת איך לעבוד.

אראל מרגלית: יודעים איך לעבוד בחממות באזורי ספר, יודעים איך לעבוד בחברות בינוניות, יודעים איך לבנות חברות גדולות.

אראל מרגלית: אם אנחנו פתאום באים ומביאים משהו אחר, חוסר הוודאות יכול ליצור מצב של 3,4 שנים של חוסר בתכנון והשקעות בתוך התחום הטכנולוגי, שישאיר אותנו עם הרבה פחות מקומות עבודה, דווקא במקומות שאליהם אנחנו צריכים לעשות.

אראל מרגלית: לגבי הלשכות באירופה.

אראל מרגלית: אני לא מסכים עם הסגירה באירופה.

אראל מרגלית: אני חושב שאירופה היא אחת הדרכים היחידות שנשארו לנו כרגע לשיח מדיני, דרך הכלכלה.

אראל מרגלית: הם מאוד רוצים את זה.

אראל מרגלית: אני מציע לך לשקול את זה מחדש.

אראל מרגלית: לדעתי היחסים הכלכליים עם אירופה הם קריטים היום כדי להשאיר את הגשר.

אראל מרגלית: משהו נוסף, בנושאים העסקיים, גם אם אנחנו מסכימים או לא מסכימים, יש קשב.

אראל מרגלית: בנושא המדיני, ירושלים, יש לי את מצב העסקים הקטנים בירושלים, המתח המדיני הזה, הנושא הזה של קלאץ' במקום דו קיום, בעיקר עם אוכלוסיות שהם אוכלוסיות שבאות ממקומות אחרים, יוצר מצב של שיתוק עסקי.

אראל מרגלית: הדבר שאנחנו מפחדים ממנו מאוד בירושלים ובכלל בארץ, זה שחלק מהדברים הלאומתיים שיוצאים עכשיו החוצה, וברור לי שחלק גדול מזה יוצא מהצד השני, חלק מהדברים הלאומתיים האלה כמו העלייה להר הבית, ההתנחלות בסילוואן, הדברים האלה יוצרים מצב של מתח שיכול לשתק עיר ולשתק הרבה מאוד מהפעילות הכלכלית.

ניסן סלומינסקי: הערה אחת, במידה וכן יהיה דיון על חוק ההסדרים והמדען יהיה אצלנו, אנחנו מתכוונים לקיים על זה דיון רציני.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שזה ייקח שעות וימים, אבל נעשה את זה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא חותמת גומי.

ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת כהן בבקשה ואחריו חבר הכנסת שטרן.

יצחק כהן: לגבי המעונות, שיישאר אצלך, לא לשמוע לחברת הכנסת רוזין.

מיכל רוזין: אל תשמע לי, תשמע לכל הפרופסורים לחינוך לגיל הרך.

יצחק כהן: היה ניסיון גרוע מאד להעביר את הצהרונים מהמשרד שלך למשרד החינוך וזה היה כישלון חמור מאד.

יצחק כהן: עד היום אימהות אבדו את מקום עבודתם בגלל הכישלון של משרד החינוך בהפעלת הצהרונים.

יצחק כהן: זה פשוט לא ייאמן.

יצחק כהן: אם אתה יכול לעשות מהלך להחזיר את זה אליך, אנחנו מאוד נשמח וגם האימהות תשמחנה.

עיסאווי פריג': אמרתי לך שזה תלוי בשר ובמשרד.

יצחק כהן: אני מדבר על עובדות.

יצחק כהן: זה נכשל כישלון חרוץ.

יצחק כהן: עד היום לא פתחו את המעונות.

יצחק כהן: אני יודע שבגלל שאלה חרדים.

מיכל רוזין: לא קשור, תשפר - - -

יצחק כהן: כן קשור, עובדה שהחרדים סובלים מזה.

יצחק כהן: מתעללים באוכלוסייה הזו.

יצחק כהן: זה לא היה כך בתמ"ת, זה עבד כמו שעון שווייצרי.

יצחק כהן: מי שנשאר שם ממשיך לעבוד כמו שעון שוויצרי.

יצחק כהן: אנא תחזירו את זה חזרה אליכם.

יצחק כהן: אני רוצה להרחיב לגבי האנג'לים, למה שהמדינה לא תממן את האנג'לים לגמרי?

יצחק כהן: לא לתת הטבות מס למשקיעים, לרופאי השיניים, שהיא תיקח על עצמה את האנג'לים בשלב הראשון.

אראל מרגלית: אתה מתכוון שהמדינה תיתן seed money?

יצחק כהן: שתעודד אנג'לים, לא שתחפש את המשקיע.

יצחק כהן: איך היא מעודדת?

יצחק כהן: בהטבת מס למשקיע?

אראל מרגלית: כן.

אראל מרגלית: אנג'ל זה משקיע.

יצחק כהן: אני אומר שהיא תהיה המשקיע.

נפתלי בנט: המדען הראשי מוציא היום 1.5 מיליארד שקלים בשנה לעודד סטארט-אפים.

ניסן סלומינסקי: עם עדיפות לדרום.

ניסן סלומינסקי: הייתה בקשה של משרד הכלכלה להעדפה בדרום, אישרנו שם הכפלה באזור הדרום.

יצחק כהן: לגבי שירות התעסוקה, אני מחזק את ידיך לגבי התעסוקה - - -

נפתלי בנט: לפני כן, נקודה אחת אם יורשה לי, בגלל שיש לנו עניין ספציפי מיוחד למגזר החרדי, בעוד שלחברה רגילה שפונה, המדען הראשי עושה מצ'ינג של 50%-50% , ליזם חרדי, המצ'ינג הזה 15%-85%.

יצחק כהן: חבר הכנסת מרגלית עשה פרויקט נפלא עם החרדים.

יצחק כהן: לגבי שירות התעסוקה, התכניות טובות אבל אנא, לא לפגוע בעובדים, כי הם חוששים.

יצחק כהן: אני משוחח אתם ופוגש אותם.

יצחק כהן: לגבי סחר חוץ, אני מאוד שמח לשמוע שאתם עושים פעולות גדולות, אבל מאז ותמיד התרעתי שיש למדינה, שהיא אותה מדינה, נציגים ממשרד האוצר, נציגים ממשרד החוץ, נציגים ממשרד התמ"ת, לא רק שאין ביניהם קשר, הם גם "עוזרים" אחד לשני.

יצחק כהן: ביקשנו לעשות רשות אחת שתאגם את כל הזרועות האלה, כי לא רק שזה לא עוזר זה גם מפריע.

נפתלי בנט: אתה לא יודע כמה אתה צודק.

יצחק כהן: לגבי רגולציה, יש עדיין, למרות הכול, עוד המון עודף של רגולציה.

יצחק כהן: כך את העניין של ה"דואינג ביזניס" תראה כמה קשה לפתוח קיוסק.

יצחק כהן: צריך אישורים לזה מלמעלה מ-17 גורמים.

ניסן סלומינסקי: 197 רגולטורים במדינת ישראל.

ניסן סלומינסקי: זה מטורף.

יצחק כהן: ההצלחה הגדולה של כחלון בתקשורת, שבקומה מעליו היה פקיד שקובע סיווגים למכשירי הטלפון, כשהוא ראה את זה הוא פשוט ביטל את המשרה הזו ואז נפתחה התחרות לגבי המכשירים והברזלים.

יצחק כהן: אם תמצא עוד כמה כאלה פקידים.

אלעזר שטרן: הרבה דברים כבר דוברו.

אלעזר שטרן: הנושא של עלות יוקר מחיה, מזון וכשירויות.

אלעזר שטרן: כמעט קינאתי ברעיון של האיזי-פס בניו-יורק.

אלעזר שטרן: זאת אומרת קודם תעשו ואם לא תהיו בסדר אז נתפוס אתכם.

נפתלי בנט: כביש 6.

נפתלי בנט: באיזי פס אתה משלם במקום.

אלעזר שטרן: אני מתכוון לשני דברים: הראשון לכל הפיקוחים למיניהם.

אלעזר שטרן: אני מכיר אתה עלויות בתחום הבשר בחוץ לארץ וכל אחד מביא את המשגיחים שלו, למה אי-אפשר לסמוך על ה-OU שייתן את הכשרות שלו גם לבשר.

אלעזר שטרן: אני יודע שאתה מכיר את המשמעויות של זה מבחינת עלות המזון.

אלעזר שטרן: דבר שני, זה הנושא של תחרות בתחום הכשרות, כאן.

אלעזר שטרן: תחרות שמקפידה על ההלכה, לא רק תחרות.

אלעזר שטרן: אני חושב שאתם נותנים, דרך משרד הדתות, שהרי גם אתה שר הדתות לצורך העניין, אני מכיר את מה שהרב אלי מציע, זה רק יגביר את הכול, עובדה שגם כשפתחתם את האזורים ברישום הנישואין, בבדיקה מדגמית, היום אחרי שהרב אלי כבר הבטיח שבמאי יהיה הכול, מתוך 13 רשויות שדוגמו, רק 4 מכבדות את זה.

אלעזר שטרן: זאת אומרת שיש גוף שהוא יותר חזק ממך.

אלעזר שטרן: אני שואל למה לא לתת באמת, בנושא הכשרות תשאירו את זה בתוך הרבנות, אבל תתנו לכל רב שאתם הסמכתם, שיוכל לתת גם במקום אחר.

אלעזר שטרן: זה לא רק עניין של כסף, זה גם עניין של ניקיון ומניעת שחיתות.

יעקב ליצמן: מי שיעשה גיור גם ייתן הכשר.

אלעזר שטרן: שמעתי שגיור כבר לא מעניין אתכם, רק הגיוס.

ניסן סלומינסקי: השר נמצא כאן כשר הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נזמין אותו כשר הדתות בנפרד.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש לא להיכנס עכשיו לנושאים שמעבר לזה.

אלעזר שטרן: כשר הדתות ושר הכלכלה הייתי שואל אותו למה צריך שני רבנים?

אלעזר שטרן: אם אתה רוצה שזה יהיה רק בתחום הכלכלה, אני אעצור כאן.

יעקב ליצמן: כמו שצריך שר הביטחון, שר לביטחון פנים, ושר ההגנה על העורף.

אלעזר שטרן: בשורה תחתונה אני חושב שמעבר לניקיון המוסרי, יש פה גם ענין כלכלי.

אלעזר שטרן: אני לא יודע אם זה נע בין 5% ל-20% במחירי המזון.

סתיו שפיר: בחוק ההסדרים יש חלק שלא היה עליו יותר מידי דיון ציבורי, זה נקרא:

סתיו שפיר: כלל רב שנתי לכוח אדם במשרדי ממשלה.

סתיו שפיר: אני לא יודעת אם אתה מכיר את הסיפור, אבל מדובר, כמו שאנחנו כבר מכירים מהשנים האחרונות את כלל ההוצאה המפורסם ואת כלל הגירעון.

סתיו שפיר: עכשיו יש גם כלל שמשמעותו הקפאת הגדלת כוח האדם במשרדי הממשלה, שהולך לכפות על עצמו על כל דיוני התקציב העתידיים שנקיים כאן.

סתיו שפיר: לדבר הזה יש קשר לעבודתך, לכן מאוד מעניין אותי אם הייתה איזושהי עבודה תכנונית לפני קביעת הכלל ההזוי הזה, שמשמעותו, אפשר יהיה להציג את זה כאילו מדובר בסוג של התייעלות, אבל לא מדובר בהתייעלות.

סתיו שפיר: כשאתה מקפיא את כמות העובדים שמשרד יכול לקחת, אתה גם לא מאפשר תחלופה של כוח אדם.

סתיו שפיר: ברגע שאתה לא מכניס כלים נוספים בשביל לעזור למשרדים להתייעל ולמגזר הציבורי להתייעל, לא תהיה פה שום סוג של התייעלות, אלא פשוט תקיעות.

סתיו שפיר: יותר מזה, אני לא יודעת איזה דלת יפתח הכלל הזה בפני חברות כוח אדם, בפני חברות חיצוניות.

סתיו שפיר: האם נעשתה איזושהי עבודה תכנונית לפני הכנסת הדבר הזה לתוך חוק ההסדרים.

סתיו שפיר: נבדק כמה כסף זה הולך לחסוך?

סתיו שפיר: נבדק מה הולכות להיות החלופות לשילוב של אותם תקנים?

סתיו שפיר: דבר שני, בעניין העסקה קבלנית בתוך המגזר הציבורי.

סתיו שפיר: גם כאן מעניין אותי האם עשיתם עבודה במשרדך שבדקה מה הכדאיות הכלכלית של אותה העסקה קבלנית.

סתיו שפיר: האם זה משתלם לנו להעסיק עובדים באמצעות חברות חיצוניות ולא בצורה ישירה?

סתיו שפיר: היו מה מחקרים של מרכז המחקר והמידע, אני מאוד סקרנית לגבי האם הייתה עבודה כזו בתוך המשרד.

יעקב ליצמן: אם היית יודעת שהשכר של עובדי הקבלן גבוה מזה של עובדי המדינה, היית מסכימה?

מיכל רוזין: אני לא.

סתיו שפיר: שאלה היפותטית.

סתיו שפיר: אני נגד העסקה קבלנית אני חושבת שהיא לא יעילה בשום צורה אפשרית ולא נכונה לעובדים.

סתיו שפיר: זו עמדתי.

סתיו שפיר: אני רוצה להתחבר לשאלתה של חברת הכנסת רוזין בעניין הפיקוח על תנאי העסקה בשירות התעסוקה.

סתיו שפיר: אני יודעת שיש אצלכם היום 160 פקחים, אם אני לא טועה, ועוד 110 מתמחים, זה על 3.5 מיליון שכירים.

סתיו שפיר: באיזה עולם המספרים האלה מאפשרים פיקוח הגיוני?

סתיו שפיר: אנחנו מדברים על העלאת שכר מינימום.

סתיו שפיר: אנחנו מדברים על התקיעות בשכר במשק.

סתיו שפיר: להעלאת שכר המינימום תהיה משמעות פחותה בהרבה אם לא נאכוף את שכר המינימום.

סתיו שפיר: זה הרי לא יעזור לנו.

סתיו שפיר: איך נאכוף את זה אם יש בסך הכול 160 אנשים שאמונים על העבודה הזו?

סתיו שפיר: שתי שאלות אחרונות.

סתיו שפיר: ועדת העוני המליצה לתקצב 120 מיליון שקלים כתוספת להכשרה מקצועית.

סתיו שפיר: אני רואה בהצעת התקציב, שיש שם העלאה של 71 מיליון שקלים בלבד ואני רואה לצד זה קיצוצים נוספים בהכשרה מקצועית לנוער ובתקנות אחרות.

סתיו שפיר: קבלתם את המלצות ועדת העוני?

סתיו שפיר: אתם עומדים לקבל אותן?

סתיו שפיר: איך זה מסתדר עם זה?

סתיו שפיר: דבר אחרון, לגבי העברה תקציבית שאנחנו אמורים לקבל מחר ולדון בה בוועדה.

סתיו שפיר: ישנה העברה תקציבית שמטרתה להעביר 62 מיליון שקלים לתמיכה בעסקים קטנים ובינוניים.

סתיו שפיר: מאוד הופתעתי לגלות אחר-כך שתי העברות תקציביות נוספות שמקצצות כל אחת מהן 31 ו-32 מיליון שקלים מעסקים קטנים ובינוניים.

סתיו שפיר: זו החלטה קצת מוזרה, מאוד אשמח לתשובתך.

עיסאווי פריג': שמעתי את כבוד השר, היה שיח מאד חביב ונעים והיה טוב לשמוע אותו.

עיסאווי פריג': אני אזכיר לשם מה התכנסנו ובין היתר זה התקציב.

עיסאווי פריג': אני מבין שאגף התקציבים נמצא כאן, אני רוצה להתמקד בסעיף אחד, למרות שיש לי הרבה מה להגיד בהרבה סעיפים.

עיסאווי פריג': הסעיף שאני אתמקד בו הוא 36-42 תחום הפעולה של עידוד תעסוקה - אוכלוסיות ייעודיות.

עיסאווי פריג': דברנו על זה שהיה ניצול של 12.9% והשר אמר שבנו מכוני הכוון, ניצלו 13% וינצלו בעתיד את השאר.

עיסאווי פריג': נאמר גם שמכינים את זה על בסיס מזומן.

עיסאווי פריג': אני מבקש שקיפות כדי שנוכל להבין ולעזור.

עיסאווי פריג': אם אני מסתכל ב-2013 על אותו סעיף, תקציב מקורי 205 מיליון, ביצוע 57 מיליון.

עיסאווי פריג': 29% בסעיף הזה נוצל.

עיסאווי פריג': אם אנחנו מגישים את התקציב על בסיס מזומן שאר הדברים שכביכול אמרתי עם התחייבויות צריכים לבוא לידי ביטוי בתקציב של שנה אחרי זה, אני אמור לראות את זה כי הכול על בסיס מזומן, וזה לא בא לידי ביטוי.

עיסאווי פריג': דהיינו יש כאן משהו שלא מובן.

עיסאווי פריג': יש לי תמיד את החשש שהשרים מורחים אותנו, אבל הפתיחות של השר מעוררת משהו חיובי, אבל יש כאן משהו לא בסדר ואני רוצה לזה תשובה.

עיסאווי פריג': עמוד 11 בחוברת התקציב, אני רואה, בתקציב שנת 2014 כתוב לי 368 מיליון עם פירוט לאן הכסף הלך.

עיסאווי פריג': למה בשנת התקציב 2015 אין לכם אתה פירוט שהיה ב-2013-2014?

עיסאווי פריג': למה בחרתם להשאיר את הסעיף ללא פירוט?

עיסאווי פריג': דבר שני, אני מבקש לשמוע כמה תקנות יש לכם?

עיסאווי פריג': מה סך כל התקנות שיש לכם במשרד הכלכלה בתקציב.

עיסאווי פריג': אני מבקש תשובה רשמית.

יעקב ליצמן: בכל משרד ממשלה היה פעם ספר ירוק, זה הפירוש של זה.

עיסאווי פריג': אני מבקש מהיושב-ראש לקבל פירוט של שם התקנה, מספר התקנה וסכום התקנה.

עיסאווי פריג': רשימה של כל תקנות משרד האוצר.

עיסאווי פריג': האם אפשר לקבל את זה באופן רשמי?

ניסן סלומינסקי: נבדוק את זה.

עיסאווי פריג': ולתת לי גם תשובה על חוסר בשקיפות.

מיכל בירן: שלושה עניינים פשוטים: האחד, למרות שהשם שונה, אבל התעסוקה עדיין באחריותך.

מיכל בירן: צריך לפתור את המשבר בשירות התעסוקה.

מיכל בירן: אתה צריך להתערב בזה.

מיכל בירן: העניין הזה נמשך יותר מידי זמן.

מיכל בירן: בועז הירש שישב פה בישיבה בוועדת העבודה והרווחה ואמר את הטיעון המעולה שהם לא מדברים עם עובדים בעיצומים.

מיכל בירן: אני מצטערת, ככה זה, יש עיצומים כדי לדבר עם עובדים.

מיכל בירן: היה נתק מאוד ארוך, הייתה פגישה לא טובה ביום רביעי.

מיכל בירן: לפני זה היו כמעט שבועיים ללא שיחות.

מיכל בירן: בינתיים אנשים לא מקבלים דמי אבטלה.

מיכל בירן: מדובר ב-50,000 איש.

מיכל בירן: אני מבקשת ממך באופן אישי להיכנס לזה ולפתור את זה.

מיכל בירן: זו אחריות שלך ורק שלך למעשה כי המנכ"ל שלך אפילו לא מוסמך לטפל בענייני שירות התעסוקה.

מיכל בירן: זה רק אתה, האחריות על הכתפיים שלך ואני מבקשת שתפתור את זה כבר.

מיכל בירן: דבר שני, אני ממתינה כבר חודשיים לתשובה על שאילתה שהגשתי למשרדך על ענייני אכיפה.

מיכל בירן: התקנון אומר שתוך חודש אמורה להגיע תשובה, עברו חודשיים, זה ביזוי של הכנסת.

מיכל בירן: אתם מפריעים לנו לבצע את עבודתנו אני מבקשת שתעמדו במחויבות שלכם.

מיכל בירן: דבר שלישי, שלחנו מכתב ליועץ המשפטי לממשלה שמכיוון שזה עדיין לא על הפרק בחוק ההסדרים, הם המתינו עם התשובה.

מיכל בירן: אבל הסוגיה העקרונית עומדת בעינה.

מיכל בירן: למדען הראשי אין סיבה להיות בחוק ההסדרים, הוא לא עוסק בכלל תקציב, הוא עוסק ברפורמה מבנית.

מיכל בירן: לא מדובר על קיצוץ, לא מדובר על הרחבה, זה לא נושא תקציבי ואין לו מה להיות בחוק ההסדרים.

מיכל בירן: אני מצטרפת לחבר הכנסת מרגלית.

מיכל בירן: אני לא נגד, יכול להיות שזו רפורמה טובה.

מיכל בירן: אבל צריך לעשות אותה בלי לחץ של זמן, תוך כדי זה ששומעים את כל האנשים הרלוונטיים.

מיכל בירן: אם כבר עושים רפורמה גדולה כזו, רואים שהתוצר המוגמר יהיה תוצר מצוין שכולנו נוכל לחתום עליו.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: כבוד השר בבקשה.

נפתלי בנט: מבחינתי, מעבר למחויבות הדמוקרטית לבוא ולתת דין וחשבון, אני חושב שעלו פה הרבה נושאים חשובים ונקודות חשובות שחלקם יגזרו פולו-אפ מצדנו לכן אני שמח מאד על ההזדמנות גם להשמיע אבל גם לשמוע.

נפתלי בנט: לגבי נושאי אכיפת חוקי העבודה, חברת הכנסת שפיר שאלה על הפרופורציה הבעייתית.

נפתלי בנט: נכון, אין לנו מספיק, תמיד אנחנו בחוסר משאבים.

נפתלי בנט: אנחנו עושים שני דברים בעניין, הראשון, ממקדים את פעולת הפקחים על תחומים שבהם יש ספציפית סבירות יותר גבוהה לבעיות.

נפתלי בנט: עושים גם הרבה פעמים מבצעים של התרכזות במשך שבוע וזה נותן אפקט הרתעתי כבד, שאתה עושה מבצע מרוכז בתחום מסוים זה עושה אפקט.

נפתלי בנט: דבר שני, חלק ניכר מהטיפול הוא על בסיס פניות אלינו של הפרות.

נפתלי בנט: בהגדרה מי שפונה זה סביב הפרה.

נפתלי בנט: משהו שעלה אצל הרבה אנשים זה נושא תעסוקת נשים ערביות בהקשר של המרחק הגיאוגרפי.

נפתלי בנט: הקצנו 80 מיליון שקלים לנושא התחבורה ויחד אתם, בימים הקרובים אנחנו יוצרים את הפתרון.

נפתלי בנט: זה פתרון חלקי אבל הרעיון הוא למצוא איפה יש ריכוזי נשים ערביות מול ריכוזי תעסוקה ולתת תחבורה ציבורית מסובסדת או בחינם.

נפתלי בנט: אתם יודעים שתעסוקת נשים ערביות הוא נושא מאד מרכזי אצלי.

נפתלי בנט: אגב, מספרי הנשים שמושמות דרך מרכזי ההשמה נמצא בעלייה וגם אבסולוטית, כמות ההשתתפות של נשים ערביות עולה משנה לשנה.

נפתלי בנט: חברת הכנסת שפיר, לא היית כאן ודברתי על חוסר הפרופורציה בין כמות הפקחים לכמות העובדים במדינת ישראל.

נפתלי בנט: את צודקת, אין פרופורציה, זה לא מספיק.

נפתלי בנט: מה שאני עושה במצב של חוסר משאבים, מרכז על תחומים רוויי הפרות, למשל לא שולח הרבה פקחי עבודה להיי-טק.

נפתלי בנט: בנוסף, מבצעים מרוכזים בתחום רווי הפרות.

נפתלי בנט: מניסיוננו, ראינו כשעושים מבצע מרוכז במשך שבועיים שלושה על תחום מסוים, זה נותן אפקט הרתעתי גם לאלה שלא הגענו אליהם.

סתיו שפיר: כמה הפרות זיהיתם השנה?

נפתלי בנט: נעביר את הנתונים, אין לי אותם פה.

נפתלי בנט: רוב הבדיקות הם על בסיס פניות אלינו של הפרה ואז כמובן יש הפרה.

סתיו שפיר: כמה פקחים היו צריכים להיות כדי לעשות את זה באופן יעיל?

<עמית לנג: בסופו של דבר, הבית הזה, שחוקק את החוק, הגיע להסכמה עם האוצר ואתנו על כמות המפקחים.

מיכל בירן: עד ששלי לא התערבה בזה היו 20 פקחים.

סתיו שפיר: כמה פקחים צריכים להיות לדעתכם?

<עמית לנג: זה עניין של סדרי עדיפויות.

מיכל בירן: כשאתה חונה את הרכב במקום אסור בתל-אביב אתה יודע שתקבל קנס.

מיכל בירן: כשאתה מנצל את עובדיך, אתה יודע שככל הנראה לא תקבל על זה קנס.

<עמית לנג: בסוף צריך איזשהו תמהיל מאוזן בין הדברים.

נפתלי בנט: לגבי סוגיית הלאו-טק ותחום ההכשרות המקצועיות.

נפתלי בנט: אחרי הרבה שנים שראינו ירידה בעניין, עכשיו הגדלנו את התקציב.

נפתלי בנט: עלו על נקודה מאוד חשובה שאני מטפל בה בימים אלה, הווידוא שיש התאמה בין ההכשרות לבין הצרכים במשק.

נפתלי בנט: אנחנו עושים עבודה מקיפה בעניין.

נפתלי בנט: יש לנו מיפוי, פרסמנו אותו.

נפתלי בנט: כל חצי שנה מפרסמים עדכון של מה המקצועות.

נפתלי בנט: אנחנו נותנים ציון למקצוע, ציון שמשקלל את הביקוש מול ההיצע, את המשכורת התחילית, המשכורת הממוצעת.

נפתלי בנט: מגיעים לדברים מדהימים, למשל, יש מחסור בעגורנים, עגורן מתחיל מרוויח 15,000 שקלים.

נפתלי בנט: את יוני הבן הבכור שלי, שהוא ילד טכני, הייתי שולח להיות עגורן.

נפתלי בנט: למה ללכת להיות רואה חשבון ולא עגורן שמרוויח טוב?

עיסאווי פריג': עגורן מרוויח יותר מ-15,000 שקלים.

נפתלי בנט: לגבי המפעל בערד, אני רוצה להסביר את התפיסה בעניין.

נפתלי בנט: אני יודע שזה לא בהכרח פופולארי.

נפתלי בנט: הפרמטר שלי לסיוע למפעל במצוקה, הוא פרמטר שאומר: אם זה גלגלי עזר לשנתיים שלוש והמפעל מסוגל להראות לי תכנית עסקית ולשכנע אותי שאחרי העזרה הנקודתית הוא יהיה עצמאי, אז אנחנו יותר פתוחים.

נפתלי בנט: אם אני רואה שזה בור ללא תחתית, אז לא.

נפתלי בנט: מה שיקרה הוא שהכסף לא ילך לעובדים אלא לבעלי המניות, תוך דקה נראה 2,000 מפעלים שיגיעו אלי וייכנסו בכוונה למצוקה כי יש כסף מהממשלה.

משה גפני: זה לא היה בעבר.

משה גפני: עזרו למפעלים באופן פרטני ולא הייתה לזה השלכה כזו.

יעקב ליצמן: שר האוצר, שהעביר מקריית מלאכי לערד את המפעל, הוא ידע שסוגרים שם, שאין זכות קיום גם בערד, זה רק עניין פופוליסטי.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש לא להעביר משר לשר.

משה גפני: זה קשור אליכם, זו אחריות קולקטיבית, גם אתה רצית להעביר מקריית מלאכי לערד.

משה גפני: תגן עליו, הייתם פעם אחים.

נפתלי בנט: גם הדבר הזה ייבחן.

נפתלי בנט: אני לא רק חותמת.

נפתלי בנט: אם מדברים על השמדת מקומות עבודה במקום אחד פריפריאלי, שנמצא באשכול סוציו-אקונומי נמוך יותר מערד.

נפתלי בנט: הדבר הזה יקרה או לא יקרה אם יעמוד בפרמטרים.

נפתלי בנט: אני לא עובד לפי כותרות.

משה גפני: הייתי מצפה משר האוצר, לפני שהוא אומר דברים, שיבדוק אותם.

יעקב ליצמן: שיבדוק כמו שהוא בדק את מע"מ אפס.

נפתלי בנט: לגבי שירות התעסוקה, הסברתי את העניין.

נפתלי בנט: יכולתי לבוא ולתת לשירות התעסוקה להמשיך כרגיל.

נפתלי בנט: החלטתי שאני רוצה לשנות את זה מלשכה להחתמת דמי אבטלה, ללשכת השמה אמיתית לעובדים.

נפתלי בנט: כל שינוי כזה כואב.

נפתלי בנט: אגב, הוא לא כרוך בפיטורי עובדים.

נפתלי בנט: מה שהוועד עושה הוא לא בסדר.

נפתלי בנט: הוא מונע מאתנו להסית כסף מבלוקים ומארנונה ומדמי השכירות למובטלים עצמם, שהם בראש מעייננו.

מיכל בירן: אתם גם מתכוונים להקים מרכז שירות טלפוני במיקור חוץ וכאלה דברים.

עיסאווי פריג': זה לא הם, האוצר מכוון אותם לזה.

מיכל בירן: הוא חתום על זה.

נפתלי בנט: שאלו אותי על הורדת מע"מ במוצרי יסוד.

נפתלי בנט: מבחינתי בואו נבטל את כל המיסים, זה הכי טוב.

יעקב ליצמן: ברגע שהנושא חל על דיור, דבר ראשון, לפני הדיור, צריך להוריד את המע"מ למוצרי היסוד.

נפתלי בנט: המדינה זקוקה להכנסות כדי שנוכל לממן את כל הדברים האלה.

משה גפני: במוצרי יסוד הציבור ירגיש, בדירות הוא פחות ירגיש.

נפתלי בנט: באוצר קובעים מע"מ או לא מע"מ.

נפתלי בנט: אני לא קובע.

נפתלי בנט: אני עובד על דברים יותר קשים מלהעביר כסף ממקום למקום וזה רפורמות אמת.

נפתלי בנט: פרשתי בתחילת הסקירה 7,8 דברים אמיתיים וקשים, שזו עבודה קשה שלא זוכה לכותרות, של ביטול תקנים, הגדלת הייבוא כדי לייצר לחץ מחירים, זו הדרך האמיתית.

יעקב ליצמן: מה המדיניות?

נפתלי בנט: אני לא שר אוצר, אני פה כשר כלכלה.

נפתלי בנט: האם אני בעד הורדת מע"מ על מוצרי יסוד?

נפתלי בנט: באופן עקרוני זה דבר טוב שיהיה פחות מע"מ אבל כל השינויים האלה יוצרים בסוף קומבינות שראינו סביב הפירות והירקות, מה שיצר שוק שחור ענקי.

נפתלי בנט: כולנו מודעים לזה וכולנו מאבדים כסף שהולך לאנשים שהם עבריינים.

נפתלי בנט: לגבי נושא ההטעיות שנשאלתי עליהם, אני מפעיל את הרשות להגנת הצרכן על הנושא.

נפתלי בנט: איפה שיש הטעיות אנחנו מטפלים.

נפתלי בנט: פיקוח מחירים על מוצרי בנייה - על המלט יש פיקוח מחירים.

נפתלי בנט: אם זה תחום תחרותי אני לא בעד להוסיף פיקוחים.

נפתלי בנט: בעשור השנה, מלבד בשנה האחרונה, בה ראינו ירידה של 4%, כל שאר המוצרים, בתחומים שאני עוסק בהם, שקראתי בתחילת הסקירה, בעשור האחרון, איפה שיש פיקוח, המחירים עולים.

נפתלי בנט: בטווח הקצר הם יורדים, בטווח הארוך הם עולים.

עיסאווי פריג': ככה יהיה גם עם הדיור, עם מע"מ אפס.

עיסאווי פריג': בטווח הקצר תהיה קצת ירידה ובטווח הארוך עליה.

ניסן סלומינסקי: בטווח הראשון תהיה עלייה, אם תהיה ירידה אחר-כך או לא, זה סיפור נפרד.

ניסן סלומינסקי: זה לא דומה.

יעקב ליצמן: הוא מביך את שר האוצר.

נפתלי בנט: אני לא מובך.

נפתלי בנט: אתם מכירים את עמדותיי לגבי מע"מ אפס.

נפתלי בנט: לגבי אינטל, ככל שאני יודע, הם כן עמדו במלוא המחויבויות שלהם.

נפתלי בנט: לא צריך לעשות ספורט של "הכה את החברה" הבין-לאומית שהחליטה להקים מפעל ייצור פה בישראל.

נפתלי בנט: בזרוע אחת אנחנו קובלים על - - -

ניסן סלומינסקי: הם כן עמדו בגבולות, על הקשקש.

נפתלי בנט: לגבי נושא חשבוניות למע"מ אפס אני בעד.

נפתלי בנט: אני בעד כל דבר שניתן על מנת להקטין את ההון השחור.

נפתלי בנט: חבר הכנסת מילר שאל לגביה עתודות הלא מנוצלות, הסברנו שכשמשקללים את ההתחייבויות קדימה, שזה כסף, פשוט אצלנו במשרד הרבה דברים נפרשים על פני הרבה שנים ויש פה טעות בצורת ההצגה.

נפתלי בנט: לא הייתי מתייחס לטבלה הזו לכל דבר ועניין.

נפתלי בנט: לגבי המכללות - העלינו דרמטית, בערך ב-60% את תקציב המכללות.

יעקב ליצמן: לא ענית לי על מעונות היום.

נפתלי בנט: בנושא הקריטריונים במעונות יום, הוכנס סעיף בנוגע לשאלה אם הבעל עובד והאישה לא עובדת.

נפתלי בנט: עבדתי מאד קשה ודחיתי בשנה את תחולת הסעיף ודרגתי מאוד.

נפתלי בנט: אני לא אוהב את זה ולא חושב שזה חכם.

משה גפני: אומרים שיש 30% מהנשים שעובדות שעזבו - - -

נפתלי בנט: אלה לא הנתונים שיש לי.

יעקב ליצמן: יכול להיות שעדיין מוקדם שיהיו נתונים קבועים.

נפתלי בנט: יכול להיות.

נפתלי בנט: אני גלוי אתכם ואומר שזה לא סעיף חכם.

נפתלי בנט: אבל זה סעיף שמופיע ובמלחמה די עיקשת הצלחתי - - - ברגע שאני אוכל, את הסעיף הספציפי הזה, הרי מה אנחנו עושים, אין ספק שהעמסנו על החרדים בשנים האחרונות, אבל ללכת על הראש של אישה שכבר עובדת - - -

עיסאווי פריג': מה העמסתם על החרדים?

נפתלי בנט: יש כרגע דינמיקה חיובית בתחום התעסוקה, צריך לקדם את זה.

נפתלי בנט: זה התחיל לפני וימשיך אחרי.

משה גפני: שלא יצא כאילו אנחנו מסכימים עם האופטימיות שלך.

משה גפני: אנחנו לא שם.

נפתלי בנט: אבל זה קורה.

נפתלי בנט: לגבי המכללות, הגדלנו משמעותית את תקציב המכללות אבל לצד הגדלת התקציב אנחנו דורשים מהם תוצאות.

נפתלי בנט: היה משהו לא הגיוני בתוצאות.

נפתלי בנט: התקצוב היה פר סטודנט מתחיל ולא פר סטודנט שמסיים.

נפתלי בנט: אני רוצה תוצאות, הם צריכים לעבור מבחנים שאנחנו מפקחים עליהם, זה גורם חיצוני.

נפתלי בנט: זאת אומרת שדרשנו רף יותר גבוה.

נפתלי בנט: לגבי ארנונה - פנינו למשרד הפנים בעניין.

נפתלי בנט: אני לא שולט על ארנונה.

נפתלי בנט: לגבי דבריו של חבר הכנסת מרגלית על חוק השקיפות, רק אתמול קבלנו את הנוסח המתוקן.

נפתלי בנט: אני אבחן את זה ברצינות.

נפתלי בנט: לגבי קרן ערבות, אני עומד מאחורי זה, מימשנו את כולו ולכן הכפלנו ועשינו היסטוריה בדבר.

נפתלי בנט: הקלנו מאוד את התהליך.

נפתלי בנט: ישבתי מול המחשב כמשתמש וראיתי שזה סיוט לקבל את הערבות ומאוד הקלנו בדבר הזה.

נפתלי בנט: מעונות קריית שמונה - ישבתי עם ראש העיר קריית שמונה.

נפתלי בנט: אני כרגע בעבודה מול ראש הממשלה, הדבר הזה ברמת כלל הממשלה.

נפתלי בנט: יש פה מורכבות.

נפתלי בנט: אני מאוד רוצה לתת פתרון בעניין.

נפתלי בנט: רשות החדשנות - אני לא הולך לפצל, אבל אני רוצה לומר שאני מברך את הדיון הרציני בדבר.

נפתלי בנט: ישבנו עם התעשייה, אבל אין לי מונופול על החוכמה.

נפתלי בנט: אם יש תיקונים בואו נתקן את זה.

מיכל בירן: בסד הזמנים הלא סביר?

ניסן סלומינסקי: סד הזמנים יהיה סביר.

נפתלי בנט: אני מתעקש.

נפתלי בנט: אני באמת לא יודע הכול.

נפתלי בנט: ישבנו הרבה עם התעשייה, העברנו הלוך חזור.

נפתלי בנט: קבלנו פידבקים.

נפתלי בנט: ישבתי בחדר עם ראשי ההי-טק, התאחדות התעשיינים, שלא במיוחד מייצגים את ההיי-טק ואני לא יודע מה הם עשו שם.

אראל מרגלית: מה הם עושים שם?

אראל מרגלית: הם כאילו מייצגים את התעשייה?

נפתלי בנט: הם היחידים שהתנגדו.

נפתלי בנט: כל החבר'ה של ההי-טק שאתה מכיר הם בעד.

מיכל בירן: בדיון שהיה בוועדה של חבר הכנסת גפני ישבו הרבה אנשים שהתנגדו לאופן בו זה נעשה.

משה גפני: אם מקימים דיון על המדען הראשי, אז זה לא צריך להיות בחוק ההסדרים.

נפתלי בנט: בקצב הדברים ובוודאי באי היציבות הפוליטית זה לא יקרה.

נפתלי בנט: אני רוצה שזה כן יקרה.

נפתלי בנט: נעשה על זה דיון ראוי.

נפתלי בנט: לגבי סגירת הנציגויות באירופה - סגרנו חלק, יש עדיין חלק.

נפתלי בנט: כשנמצאים בתקציב מוגבל, מסיטים.

נפתלי בנט: אם אנחנו אומרים אנחנו מעבירים פעילות מזרחה, זה צריך לבוא לידי ביטוי גם בהחלטות קשות.

נפתלי בנט: המשקל של נספח במדינה מתקדמת הוא הרבה יותר קטן מאשר בסין.

נפתלי בנט: בסין, בגלל המעורבות הממשלתית הסינית, אני כסטארט-אפיסט לא התקרבתי לנספחות, לא ידעתי שיש כזה דבר, בסין כן צריך.

נפתלי בנט: זה פיתוח עסקי של החברות.

נפתלי בנט: מתח בטחוני זה רע.

נפתלי בנט: אני מסכים אתך.

נפתלי בנט: אני בעד שלום.

נפתלי בנט: אז שיהיה שלום.

נפתלי בנט: כולנו רוצים שלום.

אראל מרגלית: שר הבינוי שלך הולך ועולה להר הבית.

נפתלי בנט: לגבי בירוקרטיה מיותרת, זה נכון, גם אצלי, מאז שאני בתפקיד, נדמה לי שכמעט או בכלל אל הטלתי אף היטל סחר.

נפתלי בנט: כמה שפחות בירוקרטיה זה יותר נכון.

נפתלי בנט: אני רוצה לחדד לגבי המדען הראשי, למגזר הערבי ולמגזר החרדי, בעוד שבמגזר הכללי החלוקה בין המדען ליזם זה 50%-50%, פה זה 85%-15%.

נפתלי בנט: סטארט-אפיסט ערבי או חרדי שניגש למדען הראשי ומקבל אישור, הוא יצטרך לשים רק 15% מההון לעומת אחד מהמגזר הכללי.

נפתלי בנט: אני מאוד בעד זה.

עיסאווי פריג': זה חדש?

נפתלי בנט: זה לא היה קיים בעבר.

נפתלי בנט: יכול להיות שיש לי דימוי מסוים אבל במציאות, במשרד הכלכלה, בכל מקום שאני יכול אני פועל לטובת שני המגזרים האלה וזה בא לידי ביטוי בעובדות.

נפתלי בנט: זה בתוקף לא דבר תיאורטי.

נפתלי בנט: זו הוראה חדשה.

נפתלי בנט: לגבי השאלה של חבר הכנסת שטרן על יוקר המחיה וכשרות.

נפתלי בנט: אני כבר מדווח לכם שבהחלטה שלנו עכשיו בקבינט, היה ויכוח מאוד קשה, הכנסנו את זה פנימה.

נפתלי בנט: זה נושא קשה.

נפתלי בנט: פתחנו עכשיו בית מטבחיים כשר בירקא.

נפתלי בנט: בית מטבחיים בתחום הבשר, הכול דרך הרבנות.

אלעזר שטרן: בדיר אל-אסד יש כבר אחד פתוח, כשר הרבה זמן.

נפתלי בנט: יש צוואר בקבוק בתחום הבשר.

נפתלי בנט: במרבית התחומים אנחנו כן מקבלים את ה-OU למעט בתחום החלב, שם בגלל חלב עכו"מ, זה לא.

אלעזר שטרן: אפשר לצאת עם חלב עכו"מ, מה הבעיה?

אלעזר שטרן: זה כל החומרות האלה.

נפתלי בנט: פה אני לא יודע לתת תשובה.

משה גפני: חלב עכו"מ זה כלום, סתם?

ניסן סלומינסקי: זה כבר שר הדתות.

ניסן סלומינסקי: לא תמיד שר הכלכלה ושר הדתות חושבים אותו דבר.

משה גפני: מחיתי על מה שאמר אלעזר שטרן.

משה גפני: שלא יהיה כתוב בפרוטוקול שחבר הכנסת אמר שזה כלום ושתקתי.

משה גפני: אני לא מבין למה שר הכלכלה שותק.

נפתלי בנט: לגבי הקפאת כמות העובדים, אני אקשור את זה לנושא עבודה קבלנית במגזר הציבורי.

נפתלי בנט: אני לא שר האוצר, אני לא קובע בדבר הזה.

נפתלי בנט: אבל לאן אני חושב שצריך ללכת עם הדבר הזה?

נפתלי בנט: אני מבין את הרצון שיהיו כמה שפחות עובדי קבלן.

נפתלי בנט: מצד שני צריך לומר לעצמנו בהגינות, במגזר הציבורי היום אין את הגמישות הנצרכת לניוד עובדים.

נפתלי בנט: מה קורה אם יש לך עובד עם קביעות שפשוט לא מתפקד טוב ונותן שירות רע לציבור?

סתיו שפיר: התשובה לזה היא לא תעסוקה קבלנית.

סתיו שפיר: יש דברים בין לבין.

סתיו שפיר: יכולים לייצר גמישות.

נפתלי בנט: אני מסכים אתך.

נפתלי בנט: התשובה היא יתר גמישות במגזר הציבורי.

נפתלי בנט: זו אולי הרפורמה הגדולה ביותר, היא ברמה של ראש הממשלה.

נפתלי בנט: אם יש היום פקיד שהתמקם במקום נוח והוא בתת תפקוד, זה איום ונורא.

נפתלי בנט: בחברה שלי, כל הזמן יכולתי לנייד ולכן בחברה היום יש 400 עובדים והיא צומחת.

מיכל בירן: גם כששואלים שאלות, להגיד על המנטורים שרוצים להכניס במאגרי תעסוקה, שאל חבר הכנסת רוזנטל, הבאתם מנטורים, נגיד שיהיו טובים, יגידו שהם מוצלחים, תקלטו אותם כעובדי מדינה?

מיכל בירן: התשובה הייתה לא.

סתיו שפיר: השאלה איך הקפאה של הגדלת עובדים תביא להתייעלות אצל אותו עובד שלא עובד?

נפתלי בנט: אני חושב שלא נכון לפעול רק על זרוע אחת של צמצום עובדי הקבלן כל עוד אין פורמה אמיתית וגמישות במגזר הציבורי.

נפתלי בנט: זו תפיסתי.

נפתלי בנט: צריך אומץ לב גדול מאוד כי ברגע שירצו רפורמה אז כל האנשים שיושבים על הקביעות יגידו דברים, אז אני רוצה לראות אותך, אני לא אומר את זה בצורה נגטיבית, העסקה הכוללת צריכה להיות הרבה פחות עובדי קבלן, תמורת הרבה יותר גמישות.

נפתלי בנט: לכזה דבר אני מוכן.

סתיו שפיר: ברגע שמחליטים באמצעות חוק ההסדרים להקפיא את ההגדלה בכמות העובדים, אתה לא מייעל את המגזר הציבורי, אתה לא מספק שירות יותר טוב לאזרחים, אין שום קשר בין שני הדברים.

נפתלי בנט: מתוקף היותי שר הכלכלה, המגזר הציבורי וכמות התקנים הוא לא תחום שאני אחראי עליו.

עיסאווי פריג': לא קבלתי תשובה, אמנם משרד האוצר צריך לתת.

עיסאווי פריג': לגבי הניצול ואיך שזה משתקף בתקציב.

נפתלי בנט: אני מתחייב שנעביר לכם.

נפתלי בנט: אתה צודק, זה לא נכון.

נפתלי בנט: לגבי ועדת אללוף, למיטב ידיעתי אין החלטת ממשלה לאמץ אותם.

<עמית לנג: התוספת של ההכשרה מקצועית זו הייתה דרישה שלנו.

סתיו שפיר: איך זה מסתדר עם זה שיש גם קיצוץ באותו סעיף?

<עמית לנג: צריך להבחין בין הפעילות, ליבה, לבין השינויים שעשינו בהרכב התקציב, כמו למשל שהעברנו מהסעיף של הפעילות ליבה, שבעבר שימש גם לתקורות ולדמי שכירות של המקומות הפיזיים בהם יושבים, עשינו קצת סדר בתקנות.

סתיו שפיר: קיצוץ בהכשרת נוער?

<עמית לנג: אין קיצוץ בהכשרת נוער.

<עמית לנג: בפעילות הליבה של ההכשרה המקצועית יש רק עלייה.

<עמית לנג: בתקורות העברנו חלק מהדברים למקומות אחרים, זה נראה כאילו ירד התקציב, כי משם זה היה יוצא.

<עמית לנג: אבל בפעילות עצמה רק עלינו, בכל נושאי ההכשרה המקצועית.

<עמית לנג: אם את רוצה תשובות פרטניות, תני לי את הסעיפים ואני אתן לך תשובות פרטניות, אין לי מה להסתיר, אני עומד מאחורי מה שאמרתי.

סתיו שפיר: ההעברה של העסקים הקטנים?

<עמית לנג: צריך להבין שתקציב משרד הכלכלה הוא תקציב מעט מורכב, צריך לדעת לקרוא אותו.

משה גפני: כל הזמן הממשלה אומרת שהיא מוסיפה ומוסיפה, כשמגיעים הספרים רואים שיש ירידה.

<עמית לנג: בעסקים קטנים ובינוניים, מה שקובע זו ההרשאה להתחייב לא המזומן.

<עמית לנג: היקף הפעילות שאני עושה עכשיו מחייב את ההרשאה להתחייב ולא את המזומן.

<עמית לנג: המזומן מגיע אחר-כך ומממן את מה שהתחייבת.

סתיו שפיר: אבל אם המזומן לא מגיע לך בסוף, אתה לא יכול לממן את מה שהתחייב.

<עמית לנג: הוא מגיע.

<עמית לנג: השנה אני לא צריך את המזומן, אז מגדילים לי את ההרשאה להתחייב, כדי שאני אוכל לעשות יותר פעילות, שזה בסדר גמור ולוקחים את המזומן שאני לא צריך השנה, כי אין לי יכולת לבצע אותו, כי אני עובד לפי הרשאה להתחייב.

סתיו שפיר: אז הקיצוץ של ה-62 מיליון שקלים אתה לא צריך את זה?

<עמית לנג: זה לא קיצוץ, זה סתם תזרים מזומנים.

<עמית לנג: לא צריך את זה, אני מקבל את זה שנה הבאה.

<עמית לנג: מה שקובע זו ההרשאה.

<עמית לנג: מה שחייבתי זו ההרשאה.

<עמית לנג: לכן המזומן לא מעניין אותי בהקשר הזה.

משה גפני: הבנו.

משה גפני: תקציב המשרד היה ב-2014 3.710 מיליארד והוא היום - - -

ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת גפני, לא היית פה קודם.

משה גפני: אני צריך להיות פה בשביל זה?

משה גפני: אם לוקחים את הגידול הטבעי, יש לכם קיצוץ במשרד.

משה גפני: הכול בסדר.

משה גפני: אנחנו כנראה לא מדברים על אותה מדינה.

נפתלי בנט: אני רוצה להודות לכולם וגם לומר, עלו פה דברים, אין לנו מונופול על החוכמה, אשמח לאורך כל השנה, אם זה מעבר לפוליטיקה, כי בסוף אנחנו משרתי ציבור, אם יש אירועים קונקרטיים שדורשים פעולה, אני מזמין ורוצה את זה.

נפתלי בנט: בדרך כלל כשיש אירוע ספציפי, הוא מלמד על בעיה גדולה יותר ויש לנו המון בעיות, אנחנו לא נטולי בעיות.

נפתלי בנט: אני שמח על המגמה שהצגתי לכם, על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, של שינוי מגמה ביוקר המחייה אחרי כל כך הרבה שנים, בכלל המוצרים למעט בדיור.

נפתלי בנט: גם בקליטת נשים ערביות וגברים חרדים, שזה עולה בצורה עקבית, לא תלולה, אבל המגמה טובה.

נפתלי בנט: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לשר, למנכ"ל ולעובדי המשרד.

ניסן סלומינסקי: אם השר לא היה יושב-ראש מפלגתי, הייתי אומר שראינו פה שר שבקי, גם בתפיסה, גם בפרטים וגם מוביל.

ניסן סלומינסקי: משרד שעובד באופן לא רגיל עם רפורמות, עם התקדמות, להוריד את כל מה שלא רלוונטי ולגשת לגופו של עניין.

ניסן סלומינסקי: משרד שמביא תוצאות באופן לא רגיל.

ניסן סלומינסקי: את זה הייתי אומר אם אל היית יושב-ראש מפלגתי.

משה גפני: אבל אתה אומר את זה גם על שרים שהם לא ראשי המפלגה שלך.

ניסן סלומינסקי: לא על כל שר אמרתי את זה.

ניסן סלומינסקי: פה אני יכול להגיד את זה ואני חושב שכולנו הרגשנו את זה.

ניסן סלומינסקי: גם בפתיחות.

ניסן סלומינסקי: יש כאן פתיחות עצומה ונראה שכל רעיון שייאמר יתקבל ברצון.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.